# Eiropas Savienības L 150/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 150 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 10. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 150

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 10. jūnijs

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 30. jūnijs) attiecībā uz nodokļu pasākumiem, kurus Beļģija plāno īstenot jūras transporta labā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004)2040)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 7. jūlijs) par atbalstu, ko Francija piešķīrusi par labu Alstom
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2532)

   (
  1
  ) | 24 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 30. jūnijs) attiecībā uz nodokļu pasākumiem, kurus Beļģija plāno īstenot jūras transporta labā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004)2040)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004)2040)

1

1

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 7. jūlijs) par atbalstu, ko Francija piešķīrusi par labu Alstom
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2532)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2532)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 30. jūnijs)

attiecībā uz nodokļu pasākumiem, kurus Beļģija plāno īstenot jūras transporta labā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004)2040)

(Autentiski ir tikai teksti franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/417/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās puses izteikušas savus komentārus par iepriekš minētajiem pantiem (1) un, ņemot vērā šos komentārus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras pārskats

| (1) | Beļģijas valdība savas Pastāvīgās pārstāvniecības 2002. gada 14. jūnija vēstulē saskaņā ar līguma 88. panta 3. punktu paziņoja par virkni nodokļu pasākumu tirdzniecības flotes labā, kas iekļauti ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma projektā. Šo pasākumu komplekss iereģistrēts paziņoto atbalstu reģistrā ar numuru Nr. 433/02. Paredzētie pasākumi iekļauti 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā pirms Komisija paguvusi sniegt par tiem savu atzinumu. |
| --- | --- |

(1)

Beļģijas valdība savas Pastāvīgās pārstāvniecības 2002. gada 14. jūnija vēstulē saskaņā ar līguma 88. panta 3. punktu paziņoja par virkni nodokļu pasākumu tirdzniecības flotes labā, kas iekļauti ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma projektā. Šo pasākumu komplekss iereģistrēts paziņoto atbalstu reģistrā ar numuru Nr. 433/02. Paredzētie pasākumi iekļauti 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā pirms Komisija paguvusi sniegt par tiem savu atzinumu.

| (2) | Komisija 2003. gada 19. martā nolēma (2) uzsākt Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (3) piemērošanai, paredzēto formālo pārbaudes procedūru pret dažiem 2002. gada 2. augustā pieņemtā ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspektiem (pašlaik lieta iereģistrēta ar jaunu numuru K 20/03) un atbalstīt pārējos ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma noteikumus jūras transporta sektora labā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2003. gada 19. martā nolēma (2) uzsākt Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (3) piemērošanai, paredzēto formālo pārbaudes procedūru pret dažiem 2002. gada 2. augustā pieņemtā ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspektiem (pašlaik lieta iereģistrēta ar jaunu numuru K 20/03) un atbalstīt pārējos ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma noteikumus jūras transporta sektora labā.

| (3) | Ar Karaļa 2003. gada 7. maija dekrētu Beļģijas varas iestādes ir īstenojušas ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma noteikumus jūras transporta sektora labā (minētā ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 115. –127. pants), Karaļa dekrēta preambulā precizējot, ka tas nesniedz “nodokļu maksātājam attiecībā uz ieņēmumu dienestu vai nacionāla mēroga tiesām nekādu juridisku pamatu atsaukties uz nodokļu palīdzības pasākumu piemērošanu, kuru saderību ir pārbaudījusi Komisija” saskaņā ar tās 2003. gada 19. marta lēmumu. |
| --- | --- |

(3)

Ar Karaļa 2003. gada 7. maija dekrētu Beļģijas varas iestādes ir īstenojušas ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma noteikumus jūras transporta sektora labā (minētā ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 115. –127. pants), Karaļa dekrēta preambulā precizējot, ka tas nesniedz “nodokļu maksātājam attiecībā uz ieņēmumu dienestu vai nacionāla mēroga tiesām nekādu juridisku pamatu atsaukties uz nodokļu palīdzības pasākumu piemērošanu, kuru saderību ir pārbaudījusi Komisija” saskaņā ar tās 2003. gada 19. marta lēmumu.

| (4) | Beļģijas varas iestādes savā 2003. gada 7. maija vēstulē sniegušas komentārus par Komisijas 2003. gada 19. marta lēmumu. |
| --- | --- |

(4)

Beļģijas varas iestādes savā 2003. gada 7. maija vēstulē sniegušas komentārus par Komisijas 2003. gada 19. marta lēmumu.

| (5) | Savā 2003. gada 26. jūnija vēstulē Komisija uzdevusi Beļģijas varas iestādēm konkrētus papildu jautājumus. Pēc Komisijas atgādinājuma vēstules 2003. gada 18. augustā no Beļģijas varas iestādēm atbildes vēstule saņemta 2003. gada 12. septembrī. |
| --- | --- |

(5)

Savā 2003. gada 26. jūnija vēstulē Komisija uzdevusi Beļģijas varas iestādēm konkrētus papildu jautājumus. Pēc Komisijas atgādinājuma vēstules 2003. gada 18. augustā no Beļģijas varas iestādēm atbildes vēstule saņemta 2003. gada 12. septembrī.

| (6) | 2004. gada 17. janvārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) publicētas jaunas Kopienas nostādnes par valsts atbalstu jūras transportam. Tās stājušās spēkā tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(6)

2004. gada 17. janvārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) publicētas jaunas Kopienas nostādnes par valsts atbalstu jūras transportam. Tās stājušās spēkā tajā pašā dienā.

1.2.   Atbalsts

| (7) | Minētais lēmums attiecas uz nodokļu pasākumiem jūras transporta labā, kas iekļauti 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā, V SADAĻA – Finanses, I NODAĻA – Jūras navigācija. |
| --- | --- |

(7)

Minētais lēmums attiecas uz nodokļu pasākumiem jūras transporta labā, kas iekļauti 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā, V SADAĻA – Finanses, I NODAĻA – Jūras navigācija.

1.3.   Atbalsta saņēmēji

| (8) | Dažādu atbalsta veidu saņēmēji ir Beļģijā dibināti uzņēmumi, kas aktīvi darbojas dažādos jūras transporta, jūras resursu izmantošanas un tauvā vilkšanas sektoros. |
| --- | --- |

(8)

Dažādu atbalsta veidu saņēmēji ir Beļģijā dibināti uzņēmumi, kas aktīvi darbojas dažādos jūras transporta, jūras resursu izmantošanas un tauvā vilkšanas sektoros.

1.4.   Atbalsta mērķis

| (9) | Paredzēto nodokļu pasākumu galvenais mērķis ir panākt, lai visi Beļģijas tirdzniecības flotes kuģi atkal sāktu iet zem valsts nacionālā karoga. |
| --- | --- |

(9)

Paredzēto nodokļu pasākumu galvenais mērķis ir panākt, lai visi Beļģijas tirdzniecības flotes kuģi atkal sāktu iet zem valsts nacionālā karoga.

2.   ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

| (10) | Ilgtermiņa programmas finansēšanas likums paredz veselu sēriju nodokļu atvieglojumu jūras transportam Beļģijā:






  — | nodokļu atlaižu režīms kuģu kompānijām atkarībā no tonnāžas, |
| --- | --- | --- |

(10)

Ilgtermiņa programmas finansēšanas likums paredz veselu sēriju nodokļu atvieglojumu jūras transportam Beļģijā:

—

nodokļu atlaižu režīms kuģu kompānijām atkarībā no tonnāžas,

| — | pasākumu kopums to kuģošanas kompāniju labā, kuras nav izvēlējušās nodokļu atlaides atkarībā no tonnāžas un kas paredz kuģiem paātrinātu amortizāciju, atbrīvojumu no peļņas nodokļa kuģa pārdošanas gadījumā, atbrīvojumu no nodokļa gadījumos, kad īpašums iegādāts par līdzekļiem, kas iegūti no cita īpašuma pārdošanas un nodokļu atvilkums kuģu pirkšanas gadījumos, |
| --- | --- |

—

pasākumu kopums to kuģošanas kompāniju labā, kuras nav izvēlējušās nodokļu atlaides atkarībā no tonnāžas un kas paredz kuģiem paātrinātu amortizāciju, atbrīvojumu no peļņas nodokļa kuģa pārdošanas gadījumā, atbrīvojumu no nodokļa gadījumos, kad īpašums iegādāts par līdzekļiem, kas iegūti no cita īpašuma pārdošanas un nodokļu atvilkums kuģu pirkšanas gadījumos,

| — | reģistrācijas nodevu atcelšana, reģistrējot hipotēkas par kuģiem, |
| --- | --- |

—

reģistrācijas nodevu atcelšana, reģistrējot hipotēkas par kuģiem,

| — | nodokļu atlaižu režīms atkarībā no kuģu tonnāžas kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, ja pēdējie ir pakalpojumu sniedzēji rēderiem. |
| --- | --- |

—

nodokļu atlaižu režīms atkarībā no kuģu tonnāžas kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, ja pēdējie ir pakalpojumu sniedzēji rēderiem.

| (11) | Nodokļu atlaide atkarībā no tonnāžas (5) kuģošanas kompānijām, kuras ir izvēlējušās šo režīmu, nozīmē aizvietot uzņēmumu nodokļu aprēķinos izmantojamo, ar nodokli apliekamo daļu ar iepriekš atrunātu summu, kas noteikta, izejot no attiecīgās flotes tonnāžas apjoma. Minētais režīms neuzliek nekādus pienākumus attiecībā uz kuģu valsts karogiem. |
| --- | --- |

(11)

Nodokļu atlaide atkarībā no tonnāžas (5) kuģošanas kompānijām, kuras ir izvēlējušās šo režīmu, nozīmē aizvietot uzņēmumu nodokļu aprēķinos izmantojamo, ar nodokli apliekamo daļu ar iepriekš atrunātu summu, kas noteikta, izejot no attiecīgās flotes tonnāžas apjoma. Minētais režīms neuzliek nekādus pienākumus attiecībā uz kuģu valsts karogiem.

| (12) | Līdzīgs mehānisms, kas nosaka vēl izdevīgāku nodokļu atlaidi, paredzēts kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, taču pēdējie ir pakļauti noteikumam, ka zem Beļģijas valsts karoga jāiet trim ceturtdaļām attiecīgās flotes. |
| --- | --- |

(12)

Līdzīgs mehānisms, kas nosaka vēl izdevīgāku nodokļu atlaidi, paredzēts kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, taču pēdējie ir pakļauti noteikumam, ka zem Beļģijas valsts karoga jāiet trim ceturtdaļām attiecīgās flotes.

2.1.   Nodokļu atlaižu režīms

| (13) | Uz nodokļu atlaižu režīmu var būt attiecināmi kuģi, kurus izmanto sekojošām attiecināmām darbībām:






  — | kuģa izmantošana preču vai personu pārvadāšanai pa jūru starptautiskajos ūdeņos, kā arī jūras dabisko bagātību izpētei vai ekspluatācijai, |
| --- | --- | --- |

(13)

Uz nodokļu atlaižu režīmu var būt attiecināmi kuģi, kurus izmanto sekojošām attiecināmām darbībām:

—

kuģa izmantošana preču vai personu pārvadāšanai pa jūru starptautiskajos ūdeņos, kā arī jūras dabisko bagātību izpētei vai ekspluatācijai,

| — | ienākumi, kas radušies kuģa ekspluatācijas rezultātā, ar kuģa pasi, vilkšanai tauvā, tehniskās palīdzības sniegšanai un citām darbībām jūrā, |
| --- | --- |

—

ienākumi, kas radušies kuģa ekspluatācijas rezultātā, ar kuģa pasi, vilkšanai tauvā, tehniskās palīdzības sniegšanai un citām darbībām jūrā,

| — | visas darbības, kas tieši veicina pieminētos kuģu ekspluatācijas veidus. |
| --- | --- |

—

visas darbības, kas tieši veicina pieminētos kuģu ekspluatācijas veidus.

| (14) | Savā 2002. gada 5. septembra vēstulē Beļģijas varas iestādes precizēja, ka zvejošanas sektoru nevar pieskaitīt pie attiecināmas darbības. |
| --- | --- |

(14)

Savā 2002. gada 5. septembra vēstulē Beļģijas varas iestādes precizēja, ka zvejošanas sektoru nevar pieskaitīt pie attiecināmas darbības.

| (15) | Uzņēmumu nodokļa kopsumma kuģošanas kompānijām (6), kuras ir izvēlējušās šo režīmu, noteikta ar atlaidi, ņemot par pamatu viņu attiecināmo kuģu neto tonnāžu. Ar nodokli apliekamā daļa, kas pakļauta uzņēmumu nodokļa likmei ir vienāda ar kopējo summu, kas saņemta no katra no attiecināmiem kuģiem (7), izejot no sekojošas tabulas, kas sastādīta ik pa 100 neto tonnām (NT) un 24 stundu laika periodā, atkarībā no tā vai kuģis ir ekspluatācijas kārtībā vai nav:






  (EUR par 100 NT) |
| --- | --- |
| Līdz 1 000 neto tonnām | 1,00 |
| Starp 1 001 un 10 000 neto tonnām | 0,60 |
| Starp 10 001 un 20 000 neto tonnām | 0,40 |
| Starp 20 001 un 40 000 neto tonnām | 0,20 |
| Vairāk nekā 40 001 neto tonnas | 0,05 |

(15)

Uzņēmumu nodokļa kopsumma kuģošanas kompānijām (6), kuras ir izvēlējušās šo režīmu, noteikta ar atlaidi, ņemot par pamatu viņu attiecināmo kuģu neto tonnāžu. Ar nodokli apliekamā daļa, kas pakļauta uzņēmumu nodokļa likmei ir vienāda ar kopējo summu, kas saņemta no katra no attiecināmiem kuģiem (7), izejot no sekojošas tabulas, kas sastādīta ik pa 100 neto tonnām (NT) un 24 stundu laika periodā, atkarībā no tā vai kuģis ir ekspluatācijas kārtībā vai nav:

(EUR par 100 NT)

Līdz 1 000 neto tonnām

1,00

Starp 1 001 un 10 000 neto tonnām

0,60

Starp 10 001 un 20 000 neto tonnām

0,40

Starp 20 001 un 40 000 neto tonnām

0,20

Vairāk nekā 40 001 neto tonnas

0,05

| (16) | Kuģošanas kompānijas, ja tās izvēlējušās minēto nodokļu atlaižu režīmu, ir tam pakļautas 10 gadus. Šā perioda beigās režīms tiek automātiski pagarināts vēl uz 10 gadiem, izņemot gadījumus, kad attiecīgais uzņēmums iepriekš paziņo par savu vēlmi atteikties no nodokļu atlaižu režīma. |
| --- | --- |

(16)

Kuģošanas kompānijas, ja tās izvēlējušās minēto nodokļu atlaižu režīmu, ir tam pakļautas 10 gadus. Šā perioda beigās režīms tiek automātiski pagarināts vēl uz 10 gadiem, izņemot gadījumus, kad attiecīgais uzņēmums iepriekš paziņo par savu vēlmi atteikties no nodokļu atlaižu režīma.

| (17) | Turklāt, šis režīms paredz papildus atvieglojumus jaunākiem kuģiem. Un tiešām ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punkts paredz, ka ar nodokli apliekamie ienākumi, kuriem piemērotas atlaides atbilstoši augstāk minētajiem tarifiem, tiek samazināti līdz:






  — | 50 % no dienas likmes kuģiem, kas jaunāki par 5 gadiem, rēķinot no piegādes dienas; |
| --- | --- | --- |

(17)

Turklāt, šis režīms paredz papildus atvieglojumus jaunākiem kuģiem. Un tiešām ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punkts paredz, ka ar nodokli apliekamie ienākumi, kuriem piemērotas atlaides atbilstoši augstāk minētajiem tarifiem, tiek samazināti līdz:

—

50 % no dienas likmes kuģiem, kas jaunāki par 5 gadiem, rēķinot no piegādes dienas;

| — | 75 % no dienas likmes kuģiem, kas ir vismaz 5 gadus veci, bet jaunāki par 10 gadiem, rēķinot no piegādes dienas. |
| --- | --- |

—

75 % no dienas likmes kuģiem, kas ir vismaz 5 gadus veci, bet jaunāki par 10 gadiem, rēķinot no piegādes dienas.

| (18) | Kuģa vecumu aprēķina, ņemot par pamatu tā piegādes laiku saskaņā ar atbildīgā ierēdņa vai kompetentu reģistrācijas lietu speciālistu ierakstu jūras un upju nekustamo īpašumu reģistrā. |
| --- | --- |

(18)

Kuģa vecumu aprēķina, ņemot par pamatu tā piegādes laiku saskaņā ar atbildīgā ierēdņa vai kompetentu reģistrācijas lietu speciālistu ierakstu jūras un upju nekustamo īpašumu reģistrā.

| (19) | Pamatojoties uz ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 2. punktu, zaudējumu gadījumā, kas radušies iepriekšēju darbību rezultātā, ar nodokli apliekamajai daļai, kas jau noteikta ar nodokļu atlaidēm, nekādi papildus atvilkumi vairs nav piemērojami. Nepieskaitīto iespējamo zaudējumu daļu, kas radusies jūras navigācijas rezultātā un joprojām pastāv brīdī, kad ar nodokli apliekamā daļa jūras darbībām ir noteikta pirmo reizi, atkarībā no tonnāžas, var no jauna atvilkt no nākamajiem ieņēmumiem, kas iegūti, beidzoties attiecīgajam laika periodam, kurā ar nodokli apliekamā daļa ir šādi noteikta. Taču atkāpes gadījumā, no ar nodokli apliekamās daļas, kas jau noteikta ar atlaidi, var atvilkt profesionāla rakstura zaudējumus, kas radušies tajā pašā, ar nodokli apliekamajā laika periodā uzņēmuma citā sektorā, ciktāl tie nevarēja būt atvilkti no ieņēmumiem, kas radušies vēl kādā citā uzņēmuma sektorā, kas nebija pakļauts nodokļu atlaidēm. |
| --- | --- |

(19)

Pamatojoties uz ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 2. punktu, zaudējumu gadījumā, kas radušies iepriekšēju darbību rezultātā, ar nodokli apliekamajai daļai, kas jau noteikta ar nodokļu atlaidēm, nekādi papildus atvilkumi vairs nav piemērojami. Nepieskaitīto iespējamo zaudējumu daļu, kas radusies jūras navigācijas rezultātā un joprojām pastāv brīdī, kad ar nodokli apliekamā daļa jūras darbībām ir noteikta pirmo reizi, atkarībā no tonnāžas, var no jauna atvilkt no nākamajiem ieņēmumiem, kas iegūti, beidzoties attiecīgajam laika periodam, kurā ar nodokli apliekamā daļa ir šādi noteikta. Taču atkāpes gadījumā, no ar nodokli apliekamās daļas, kas jau noteikta ar atlaidi, var atvilkt profesionāla rakstura zaudējumus, kas radušies tajā pašā, ar nodokli apliekamajā laika periodā uzņēmuma citā sektorā, ciktāl tie nevarēja būt atvilkti no ieņēmumiem, kas radušies vēl kādā citā uzņēmuma sektorā, kas nebija pakļauts nodokļu atlaidēm.

2.2.   Nodokļu pasākumi to kuģošanas kompāniju labā, kas nav izvēlējušās nodokļu atlaižu režīmu

| (20) | Visos ar nodokli apliekamos laika posmos, kad kuģošanas kompānija nav pakļauta nodokļu atlaidēm, uzņēmums var izmantot triju veidu nodokļu priekšrocības, ar kurām atkāpjas no 1992. gada Beļģijas ienākumu nodokļu kodeksa. |
| --- | --- |

(20)

Visos ar nodokli apliekamos laika posmos, kad kuģošanas kompānija nav pakļauta nodokļu atlaidēm, uzņēmums var izmantot triju veidu nodokļu priekšrocības, ar kurām atkāpjas no 1992. gada Beļģijas ienākumu nodokļu kodeksa.

2.2.1.   Paātrināta amortizācija (8)

| (21) | Iegādāti jauni vai lietoti kuģi, kas pirmo reizi nonāk Beļģijas nodokļu maksātāja īpašumā, tādu kuģu daļas un izdevumi, kas radušies apjomīgu remontdarbu un uzlabojumu veikšanai, iegādājoties lietotus kuģus, var būt sekojošas amortizācijas priekšmets:






  — | 20 % finanšu gadā, kad kuģis nodots ekspluatācijā, |
| --- | --- | --- |

(21)

Iegādāti jauni vai lietoti kuģi, kas pirmo reizi nonāk Beļģijas nodokļu maksātāja īpašumā, tādu kuģu daļas un izdevumi, kas radušies apjomīgu remontdarbu un uzlabojumu veikšanai, iegādājoties lietotus kuģus, var būt sekojošas amortizācijas priekšmets:

—

20 % finanšu gadā, kad kuģis nodots ekspluatācijā,

| — | 15 % otrajā un trešajā finanšu gadā, |
| --- | --- |

—

15 % otrajā un trešajā finanšu gadā,

| — | 10 % katrā nākamajā finanšu gadā līdz kuģa pilnīgai amortizācijai. |
| --- | --- |

—

10 % katrā nākamajā finanšu gadā līdz kuģa pilnīgai amortizācijai.

| (22) | Pirmo trīs finanšu gadu amortizācijas nepietiekamība, sākot no finanšu gada, kad kuģis nodots ekspluatācijā, var tikt kompensēta ar tiem sekojošiem, ar nodokli apliekamiem periodiem, kuros šāda nepietiekamība radusies, pat ārpus normālā amortizācijas perioda, ar to saprotot, ka gadskārtējs pilns amortizācijas nomaksājums līdz ar procentiem uz vienu kuģi nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt 20 % no investīciju vai pašizmaksas vērtības. |
| --- | --- |

(22)

Pirmo trīs finanšu gadu amortizācijas nepietiekamība, sākot no finanšu gada, kad kuģis nodots ekspluatācijā, var tikt kompensēta ar tiem sekojošiem, ar nodokli apliekamiem periodiem, kuros šāda nepietiekamība radusies, pat ārpus normālā amortizācijas perioda, ar to saprotot, ka gadskārtējs pilns amortizācijas nomaksājums līdz ar procentiem uz vienu kuģi nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt 20 % no investīciju vai pašizmaksas vērtības.

| (23) | Šādi amortizēti kuģi nevar izmantot degresīvās amortizācijas režīma priekšrocības, kas paredzētas 1992. gada Beļģijas ienākumu nodokļu kodeksa 64. pantā. |
| --- | --- |

(23)

Šādi amortizēti kuģi nevar izmantot degresīvās amortizācijas režīma priekšrocības, kas paredzētas 1992. gada Beļģijas ienākumu nodokļu kodeksa 64. pantā.

| (24) | Kuģi, kuri nav iegādāti pilnīgi jauni un kuri nenonāk Beļģijas nodokļu maksātāja īpašumā pirmo reizi, tomēr var tikt amortizēti lineārā veidā pēc to vidējā izmantošanas ilguma. |
| --- | --- |

(24)

Kuģi, kuri nav iegādāti pilnīgi jauni un kuri nenonāk Beļģijas nodokļu maksātāja īpašumā pirmo reizi, tomēr var tikt amortizēti lineārā veidā pēc to vidējā izmantošanas ilguma.

| (25) | Īpašais amortizācijas režīms, kas no jauna iestrādāts ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā, ir likumīga, administratīva rakstura izpausme, kas Beļģijā tiek praktizēta jau vairākus desmitus gadu. Šis režīms atkal iestrādāts likumā, lai paaugstinātu juridisko drošību un nodrošinātu sistēmas kontinuitāti. |
| --- | --- |

(25)

Īpašais amortizācijas režīms, kas no jauna iestrādāts ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā, ir likumīga, administratīva rakstura izpausme, kas Beļģijā tiek praktizēta jau vairākus desmitus gadu. Šis režīms atkal iestrādāts likumā, lai paaugstinātu juridisko drošību un nodrošinātu sistēmas kontinuitāti.

2.2.2.   Atbrīvošana no peļņas nodokļa kuģu pārdošanas gadījumā

| (26) | Likuma 122. pants (9) paredz, ka peļņa, kas saņemta kuģa pārdošanas gadījumā, tiek atbrīvota no nodokļa ar nosacījumu, ka atsavinātais kuģis vai kuģi pārdošanas brīdī jau vairāk nekā 5 gadus atradušies kompānijas pamatlīdzekļos, un, ka, sākot no tā brīža, summa, kas ir vismaz vienāda ar realizācijas vērtību, tiek 5 gadu laikā atkal izlietota kuģu, kuģu kopīpašuma daļu, kuģu daļu vai akciju, vai kuģošanas kompāniju daļu, kuru juridiskā adrese atrodas Kopienā un kuras veic tikai attiecināmas darbības, iegādei (10). |
| --- | --- |

(26)

Likuma 122. pants (9) paredz, ka peļņa, kas saņemta kuģa pārdošanas gadījumā, tiek atbrīvota no nodokļa ar nosacījumu, ka atsavinātais kuģis vai kuģi pārdošanas brīdī jau vairāk nekā 5 gadus atradušies kompānijas pamatlīdzekļos, un, ka, sākot no tā brīža, summa, kas ir vismaz vienāda ar realizācijas vērtību, tiek 5 gadu laikā atkal izlietota kuģu, kuģu kopīpašuma daļu, kuģu daļu vai akciju, vai kuģošanas kompāniju daļu, kuru juridiskā adrese atrodas Kopienā un kuras veic tikai attiecināmas darbības, iegādei (10).

| (27) | Ja ieņemtā summa no jauna netiek izlietota iepriekš aprakstītajos apstākļos, saņemtais vērtības pieaugums no pārdošanas uzskatāms par peļņu, kas apliekama ar nodokli brīdī, kad šīs summas izlietojuma termiņš beidzies. |
| --- | --- |

(27)

Ja ieņemtā summa no jauna netiek izlietota iepriekš aprakstītajos apstākļos, saņemtais vērtības pieaugums no pārdošanas uzskatāms par peļņu, kas apliekama ar nodokli brīdī, kad šīs summas izlietojuma termiņš beidzies.

| (28) | Investīcija, kas definēta kā līdzekļu atkal izlietojums, jāsaglabā kā aktīva elements vismaz piecus gadus. Tomēr minēto investīciju ir iespējams nomainīt pēc trim mēnešiem tās pārdošanas gadījumā. Ja investīcija, kas definēta kā līdzekļu atkārtots izlietojums, tiek šādi nomainīta, šā panta noteikumi tiek piemēroti nomainītā aktīva atsavināšanai. |
| --- | --- |

(28)

Investīcija, kas definēta kā līdzekļu atkal izlietojums, jāsaglabā kā aktīva elements vismaz piecus gadus. Tomēr minēto investīciju ir iespējams nomainīt pēc trim mēnešiem tās pārdošanas gadījumā. Ja investīcija, kas definēta kā līdzekļu atkārtots izlietojums, tiek šādi nomainīta, šā panta noteikumi tiek piemēroti nomainītā aktīva atsavināšanai.

| (29) | Pārdošanas gadījumā, izbeidzoties periodam, kura laikā ar nodokli apliekamā daļa ir noteikta atkarībā no kuģa tonnāžas, peļņas nodokļa aprēķināšanai, nodokļu tīrā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz parastajiem amortizācijas noteikumiem, ieskaitot periodu, kura laikā ieņēmumi, kas iegūti no jūras navigācijas noteikti atkarībā no tonnāžas. |
| --- | --- |

(29)

Pārdošanas gadījumā, izbeidzoties periodam, kura laikā ar nodokli apliekamā daļa ir noteikta atkarībā no kuģa tonnāžas, peļņas nodokļa aprēķināšanai, nodokļu tīrā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz parastajiem amortizācijas noteikumiem, ieskaitot periodu, kura laikā ieņēmumi, kas iegūti no jūras navigācijas noteikti atkarībā no tonnāžas.

2.2.3.   Nodokļu atvilkumi kuģa pirkšanas gadījumā (11)

| (30) | Beļģijā rezidējošie uzņēmumi vai nerezidējošo uzņēmumu Beļģijas filiāles, kuras veic vienīgi attiecināmas darbības (12), pērkot jaunus vai lietotus kuģus, kas pirmo reizi nonāk nodokļu maksātāja īpašumā, var saņemt nodokļu atvilkumus investīcijām, kas vienādi ar 30 % no šo kuģu iepirkšanas cenas. |
| --- | --- |

(30)

Beļģijā rezidējošie uzņēmumi vai nerezidējošo uzņēmumu Beļģijas filiāles, kuras veic vienīgi attiecināmas darbības (12), pērkot jaunus vai lietotus kuģus, kas pirmo reizi nonāk nodokļu maksātāja īpašumā, var saņemt nodokļu atvilkumus investīcijām, kas vienādi ar 30 % no šo kuģu iepirkšanas cenas.

| (31) | Nodokļu atvilkumi, kas nav piešķirti sakarā ar to, ka atbilstošā finanšu gada laikā nav iegūta peļņa vai arī tā ir nepietiekama, var tikt pakāpeniski pārcelti uz peļņu, kas iegūta nākamajos, ar nodokli apliekamajos periodos. Saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami zaudējumu pārcelšanai nodokļu atlaižu režīma ietvaros, iespējamo, investīcijai paredzēto, nepieskaitīto nodokļu atvilkumu daļu, kas pastāv brīdī, kad ar nodokli apliekamā daļa jūras darbībām ir noteikta pirmo reizi, atkarībā no tonnāžas, var no jauna atvilkt no peļņas, kas iegūta beidzoties attiecīgajam laika periodam, kurā ar nodokli apliekamā daļa ir šādi noteikta. |
| --- | --- |

(31)

Nodokļu atvilkumi, kas nav piešķirti sakarā ar to, ka atbilstošā finanšu gada laikā nav iegūta peļņa vai arī tā ir nepietiekama, var tikt pakāpeniski pārcelti uz peļņu, kas iegūta nākamajos, ar nodokli apliekamajos periodos. Saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami zaudējumu pārcelšanai nodokļu atlaižu režīma ietvaros, iespējamo, investīcijai paredzēto, nepieskaitīto nodokļu atvilkumu daļu, kas pastāv brīdī, kad ar nodokli apliekamā daļa jūras darbībām ir noteikta pirmo reizi, atkarībā no tonnāžas, var no jauna atvilkt no peļņas, kas iegūta beidzoties attiecīgajam laika periodam, kurā ar nodokli apliekamā daļa ir šādi noteikta.

2.2.4.   Reģistrācijas nodevu samazināšana par kuģu hipotēkām

| (32) | Beļģijas reģistrācijas nodevu, hipotēku un tiesas kancelejas kodekss ir grozīts, lai kuģa hipotēkas noteikšana vairs nebūtu atkarīga no proporcionālās reģistrācijas nodevas, neatkarīgi no tā vai kuģis ir vai nav pakļauts nodokļu atlaižu režīmam. Šī reģistrācijas nodevu samazināšana attiecas tiklab uz jūras, kā arī uz upju kuģu hipotēkām. |
| --- | --- |

(32)

Beļģijas reģistrācijas nodevu, hipotēku un tiesas kancelejas kodekss ir grozīts, lai kuģa hipotēkas noteikšana vairs nebūtu atkarīga no proporcionālās reģistrācijas nodevas, neatkarīgi no tā vai kuģis ir vai nav pakļauts nodokļu atlaižu režīmam. Šī reģistrācijas nodevu samazināšana attiecas tiklab uz jūras, kā arī uz upju kuģu hipotēkām.

| (33) | Saskaņā ar pašreizējo Beļģijas režīmu, hipotēkas reģistrācija (neskaitot ļoti ierobežotu, fiksētu nodevu sēriju) tiek aprēķināta, nosakot nekustamo īpašumu reģistra atbildīgā ierēdņa algu 0,052 % apmērā, no vienas puses, un reģistrācijas nodevu 0,5 % apmērā no hipotēkas summas, no otras puses. Pēc Beļģijas varas pārstāvju domām, tieši šī pēdējā nodeva padara reģistrāciju zem Beļģijas karoga relatīvi nepievilcīgu. Jaunais režīms Beļģijas reģistrācijas nodevu, hipotēku un tiesas kancelejas kodeksa 11. panta 2. un 3. daļā paredz hipotēkas reģistrācijas vispārēju fiksētu nodevu 25 euro apjomā. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pašreizējo Beļģijas režīmu, hipotēkas reģistrācija (neskaitot ļoti ierobežotu, fiksētu nodevu sēriju) tiek aprēķināta, nosakot nekustamo īpašumu reģistra atbildīgā ierēdņa algu 0,052 % apmērā, no vienas puses, un reģistrācijas nodevu 0,5 % apmērā no hipotēkas summas, no otras puses. Pēc Beļģijas varas pārstāvju domām, tieši šī pēdējā nodeva padara reģistrāciju zem Beļģijas karoga relatīvi nepievilcīgu. Jaunais režīms Beļģijas reģistrācijas nodevu, hipotēku un tiesas kancelejas kodeksa 11. panta 2. un 3. daļā paredz hipotēkas reģistrācijas vispārēju fiksētu nodevu 25 euro apjomā.

| (34) | Jūras vai upju kuģa hipotēkas nodošana, cesijas ar apgrūtinājumu, kreditora tiesību iegūšanas saskaņā ar vienošanos vai jebkuras citas vienošanās ar apgrūtinājumu rezultātā, saskaņā ar minētā kodeksa 92./213. pantu (13), tāpat ir apliekama ar reģistrācijas nodevu 0,5 % apmērā. Saskaņā ar šī paša kodeksa 93. pantu, minētā reģistrācijas nodeva tiek dzēsta uz hipotēkas garantētās kopsummas rēķina, izņemot procentus un parādus par trim gadiem, ko garantē 1951. gada 16. decembra hipotekārā likuma 87. pants. |
| --- | --- |

(34)

Jūras vai upju kuģa hipotēkas nodošana, cesijas ar apgrūtinājumu, kreditora tiesību iegūšanas saskaņā ar vienošanos vai jebkuras citas vienošanās ar apgrūtinājumu rezultātā, saskaņā ar minētā kodeksa 92./213. pantu (13), tāpat ir apliekama ar reģistrācijas nodevu 0,5 % apmērā. Saskaņā ar šī paša kodeksa 93. pantu, minētā reģistrācijas nodeva tiek dzēsta uz hipotēkas garantētās kopsummas rēķina, izņemot procentus un parādus par trim gadiem, ko garantē 1951. gada 16. decembra hipotekārā likuma 87. pants.

2.2.5.   Nodokļu atlaižu režīms atkarībā no kuģu tonnāžas kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā (14)

| (35) | Pamatojoties uz ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 124. pantu, kuģu pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā arī saņem nodokļu atlaižu režīmu, taču saskaņā ar desmitkārt izdevīgāku tabulu, nekā tā, kas paredzēta kuģošanas kompānijām paredzētajā režīmā, jo tādas pašas likmes tiek šajā gadījumā piemērotas pārvaldījumā esošajiem kuģiem nevis ik pa 100 NT, bet gan ik pa 1 000 NT:






  (EUR par 1000 NT) |
| --- | --- |
| Līdz 1 000 neto tonnām | 1,00 |
| Starp 1 001 un 10 000 neto tonnām | 0,60 |
| Starp 10 001 un 20 000 neto tonnām | 0,40 |
| Starp 20 001 un 40 000 neto tonnām | 0,20 |
| Vairāk nekā 40 001 neto tonnas | 0,05 |

(35)

Pamatojoties uz ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 124. pantu, kuģu pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā arī saņem nodokļu atlaižu režīmu, taču saskaņā ar desmitkārt izdevīgāku tabulu, nekā tā, kas paredzēta kuģošanas kompānijām paredzētajā režīmā, jo tādas pašas likmes tiek šajā gadījumā piemērotas pārvaldījumā esošajiem kuģiem nevis ik pa 100 NT, bet gan ik pa 1 000 NT:

(EUR par 1000 NT)

Līdz 1 000 neto tonnām

1,00

Starp 1 001 un 10 000 neto tonnām

0,60

Starp 10 001 un 20 000 neto tonnām

0,40

Starp 20 001 un 40 000 neto tonnām

0,20

Vairāk nekā 40 001 neto tonnas

0,05

| (36) | Šī režīma priekšrocības tomēr tiek piešķirtas ar noteikumu, ka vismaz 75 % no pārvaldījumā esošajiem kuģiem ir jāreģistrē zem Beļģijas karoga. |
| --- | --- |

(36)

Šī režīma priekšrocības tomēr tiek piešķirtas ar noteikumu, ka vismaz 75 % no pārvaldījumā esošajiem kuģiem ir jāreģistrē zem Beļģijas karoga.

| (37) | Pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā parasti ir pakalpojumu uzņēmumi, kas nodarbojas ar kuģu sagatavošanu, aprīko tos ar atbilstošu ekipējumu un apgādā rēderi ar apkalpi. Ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 115. panta 4. punkts paredz, ka pārvaldnieks, kas darbojas trešo personu labā, uzskatāms par “nodokļu maksātāju [kas] nodrošina kuģa tehnisko stāvokli un/vai aprīkojumu trešo personu labā”. Šie pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, paši kā tādi, neveido transporta uzņēmumus. Beļģijas varas iestādes savā 2002. gada 5. decembra vēstulē tiešām apstiprinājušas, ka kuģu pārvaldījums trešo personu labā nozīmē pakalpojumu sniegšanu rēderiem un, ka pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, nepārdod transporta pakalpojumus ne preču, ne pasažieru pārvadāšanai. |
| --- | --- |

(37)

Pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā parasti ir pakalpojumu uzņēmumi, kas nodarbojas ar kuģu sagatavošanu, aprīko tos ar atbilstošu ekipējumu un apgādā rēderi ar apkalpi. Ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 115. panta 4. punkts paredz, ka pārvaldnieks, kas darbojas trešo personu labā, uzskatāms par “nodokļu maksātāju [kas] nodrošina kuģa tehnisko stāvokli un/vai aprīkojumu trešo personu labā”. Šie pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, paši kā tādi, neveido transporta uzņēmumus. Beļģijas varas iestādes savā 2002. gada 5. decembra vēstulē tiešām apstiprinājušas, ka kuģu pārvaldījums trešo personu labā nozīmē pakalpojumu sniegšanu rēderiem un, ka pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, nepārdod transporta pakalpojumus ne preču, ne pasažieru pārvadāšanai.

2.3.   Cita palīdzība jūras pārvadājumu sekmēšanai Cita palīdzība jūras pārvadājumu sekmēšanai

| (38) | Jūras pārvadājumiem Beļģijā ir vēl citi šādi atbalsta režīmi:






  — | atbrīvojums no darba devēja sociālās apdrošināšanas iemaksām un daļējs atbrīvojums no darba ņēmēja sociālās apdrošināšanas iemaksām (apstiprināts Komisijā ar 1998. gada 24. februāra (15) un 1999. gada 23. jūnija (16) lēmumiem, |
| --- | --- | --- |

(38)

Jūras pārvadājumiem Beļģijā ir vēl citi šādi atbalsta režīmi:

—

atbrīvojums no darba devēja sociālās apdrošināšanas iemaksām un daļējs atbrīvojums no darba ņēmēja sociālās apdrošināšanas iemaksām (apstiprināts Komisijā ar 1998. gada 24. februāra (15) un 1999. gada 23. jūnija (16) lēmumiem,

| — | atbrīvojums no profesijas nodokļa iepriekšējā aprēķina (apstiprināts Komisijā ar 2000. gada 27. jūnija (17) lēmumu); |
| --- | --- |

—

atbrīvojums no profesijas nodokļa iepriekšējā aprēķina (apstiprināts Komisijā ar 2000. gada 27. jūnija (17) lēmumu);

2.4.   Iemesli, kas noveda līdz pārbaudes procedūras uzsākšanai

| (39) | Savā 2003. gada 19. marta lēmumā Komisija atbalstīja palīdzības pasākumus, ko paredz ilgtermiņa programmas finansēšanas likums, izņemot tā septiņus atsevišķus punktus, par kuriem Komisija izteikusi šaubas attiecībā uz to saderību ar kopējo tirgu. Četri no tiem attiecas uz nodokļu atlaižu režīmu un trīs pārējie punkti skar citus palīdzības pasākumus, kas paredzēti minētajā likumā. |
| --- | --- |

(39)

Savā 2003. gada 19. marta lēmumā Komisija atbalstīja palīdzības pasākumus, ko paredz ilgtermiņa programmas finansēšanas likums, izņemot tā septiņus atsevišķus punktus, par kuriem Komisija izteikusi šaubas attiecībā uz to saderību ar kopējo tirgu. Četri no tiem attiecas uz nodokļu atlaižu režīmu un trīs pārējie punkti skar citus palīdzības pasākumus, kas paredzēti minētajā likumā.

2.4.1.   Nodokļu atlaižu režīms rēderu labā

2.4.1.1.   Likmes kuģiem virs 40 000 tonnām

| (40) | Pat, ja Kopienas politika principā atļauj tādu likmi, Komisija vēlas zināt vai 0,05 euro likme ik pa 100 tonnām kuģiem virs 40 000 tonnām varētu novest pie konkurences traucējumiem Kopienas iekšienē, jo līdz šim neviens no Komisijas pieņemtajiem nodokļu atlaižu režīmiem nav paredzējis tik izdevīgas likmes kuģiem, kas pārsniedz šo tonnāžu. |
| --- | --- |

(40)

Pat, ja Kopienas politika principā atļauj tādu likmi, Komisija vēlas zināt vai 0,05 euro likme ik pa 100 tonnām kuģiem virs 40 000 tonnām varētu novest pie konkurences traucējumiem Kopienas iekšienē, jo līdz šim neviens no Komisijas pieņemtajiem nodokļu atlaižu režīmiem nav paredzējis tik izdevīgas likmes kuģiem, kas pārsniedz šo tonnāžu.

| (41) | Sekojošā tabula parāda, kā izskatās Komisijas jau pieņemto nodokļu atlaižu režīmu likmes ar nodokli apliekamās daļas noteikšanai, kas pati pakļauta uzņēmumu nodokļa likmei.
  1. tabula
  Likmes ar nodokli apliekamās daļas noteikšanai nodokļu atlaižu režīma ietvaros dažās dalībvalstīs













  Likmes euro ik pa 100 tonnām un dienā |
| --- | --- |
| | Nīderlande | Vācija | Dānija | Apv. Karaliste | Spānija | Īrija | Somija | Francija |
| 0-1 000 NT | 0,91 | 0,92 | 0,94 | 0,97 | 0,9 | 1 | 1,38 | 0,93 |
| līdz 10 000 NT | 0,67 | 0,69 | 0,67 | 0,73 | 0,7 | 0,75 | 1,03 | 0,71 |
| līdz 25 000 NT | 0,46 | 0,46 | 0,4 | 0,48 | 0,4 | 0,5 | 0,69 | 0,47 |
| virs 25 000 NT | 0,23 | 0,23 | 0,27 | 0,24 | 0,2 | 0,25 | 0,57 | 0,24 |
| Avots: Komisija |

(41)

Sekojošā tabula parāda, kā izskatās Komisijas jau pieņemto nodokļu atlaižu režīmu likmes ar nodokli apliekamās daļas noteikšanai, kas pati pakļauta uzņēmumu nodokļa likmei.

1. tabula

Likmes ar nodokli apliekamās daļas noteikšanai nodokļu atlaižu režīma ietvaros dažās dalībvalstīs

Likmes euro ik pa 100 tonnām un dienā

Nīderlande

Vācija

Dānija

Apv. Karaliste

Spānija

Īrija

Somija

Francija

0-1 000 NT

0,91

0,92

0,94

0,97

0,9

1

1,38

0,93

līdz 10 000 NT

0,67

0,69

0,67

0,73

0,7

0,75

1,03

0,71

līdz 25 000 NT

0,46

0,46

0,4

0,48

0,4

0,5

0,69

0,47

virs 25 000 NT

0,23

0,23

0,27

0,24

0,2

0,25

0,57

0,24

Avots: Komisija

| (42) | Tādējādi, Komisija savā 2002. gada 30. oktobra vēstulē lūgusi Beļģiju sniegt visu iespējamo informāciju un argumentus, kas varētu attaisnot 0,05 euro likmes piemērošanu kuģiem virs 40 000 tonnām, ņemot vērā, ka likmes, ko Komisija atbalstījusi agrāk, citās dalībvalstīs nesen pieņemtajos nodokļu atlaižu režīmos, svārstās no 0,20 līdz 0,25 euro par vislielākajām tonnāžām. |
| --- | --- |

(42)

Tādējādi, Komisija savā 2002. gada 30. oktobra vēstulē lūgusi Beļģiju sniegt visu iespējamo informāciju un argumentus, kas varētu attaisnot 0,05 euro likmes piemērošanu kuģiem virs 40 000 tonnām, ņemot vērā, ka likmes, ko Komisija atbalstījusi agrāk, citās dalībvalstīs nesen pieņemtajos nodokļu atlaižu režīmos, svārstās no 0,20 līdz 0,25 euro par vislielākajām tonnāžām.

| (43) | Savā 2002. gada 5. decembra vēstulē Beļģijas varas iestādes sniedza turpmāk norādītus papildus elementus, lai attaisnotu specifiskās likmes piemērošanu kuģiem virs 40 000 tonnām. Pamatojoties uz pēdējiem iesniegtajiem skaitļiem, kuģu virs 40 000 neto tonnām kopskaits pasaulē uz 2002. gada novembri bija 1 257 vienības no 28 155 pasaules flotes vienībām. Pat, ja šāda tipa kuģi vienību skaita ziņā sastāda tikai 4,5 % no pasaules flotes, to svars, toties, ir 34, 17 % no tās kravnesības. (18) |
| --- | --- |

(43)

Savā 2002. gada 5. decembra vēstulē Beļģijas varas iestādes sniedza turpmāk norādītus papildus elementus, lai attaisnotu specifiskās likmes piemērošanu kuģiem virs 40 000 tonnām. Pamatojoties uz pēdējiem iesniegtajiem skaitļiem, kuģu virs 40 000 neto tonnām kopskaits pasaulē uz 2002. gada novembri bija 1 257 vienības no 28 155 pasaules flotes vienībām. Pat, ja šāda tipa kuģi vienību skaita ziņā sastāda tikai 4,5 % no pasaules flotes, to svars, toties, ir 34, 17 % no tās kravnesības. (18)

| (44) | Tikai 143 šādu kuģu, proti, 0,5 % no pasaules flotes vienībām un 3,5 % no tās jaudas, reģistrēti dalībvalstīs, kā redzams zemāk no Beļģijas varas iestāžu iesniegtās tabulas.
  2. tabula
  Kuģu, kas sver vairāk par 40 000 tonnām, skaits dalībvalstīs







  Valsts | Kuģu skaits | Komentāri |
| --- | --- | --- | --- |
| Grieķija | 108 | no grieķu flotes 3 261 kuģa, no kuriem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību datiem 2 476 (75 %) iet zem ārvalstu karoga
  (36 navires > 60 000NT dont 17 > 100 000NT |
| Spānija | 7 | 6 naftas tankkuģi < 48 933 NT + 1 naftas tankkuģis 60 120 NT svarā |
| Itālija | 6 | naftas tankkuģi pa 4 transportkuģi < 47 584 NT 45 740 NT katrs + 4 kuģi beramkravu pārvadāšanai vai 1 kuģis beramkravu pārvadāšanai 56 579 NT svarā |
| Lielbritānija | 6 | 4 konteineru kuģi < 48 880 NT + 1 naftas tankkuģis 41 316 NT svarā + 1 naftas tankkuģis 105 889 NT svarā |
| Francija | 4 | 1 kuģis beramkravu pārvadāšanai 56 709 NT svarā + 2 naftas tankkuģi100 000 NT + 1 naftas tankkuģis 108 708 NT svarā |
| Vācija | 4 | 4 konteineru kuģi < 42 233 NT |
| Nīderlande | 4 | 2 konteineru kuģi 46 660 NT svarā + 2 konteineru kuģi 48 880 NT svarā |
| Luksemburga | 3 | 3 naftas tankkuģi starp 84 545 NT un 95 323 NT |
| Portugāle | 1 | kuģi beramkravu pārvadāšanai 49 344 NT svarā |
| Avots: Beļģijas varas iestādes |

(44)

Tikai 143 šādu kuģu, proti, 0,5 % no pasaules flotes vienībām un 3,5 % no tās jaudas, reģistrēti dalībvalstīs, kā redzams zemāk no Beļģijas varas iestāžu iesniegtās tabulas.

2. tabula

Kuģu, kas sver vairāk par 40 000 tonnām, skaits dalībvalstīs

Valsts

Kuģu skaits

Komentāri

Grieķija

108

no grieķu flotes 3 261 kuģa, no kuriem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību datiem 2 476 (75 %) iet zem ārvalstu karoga

(36 navires > 60 000NT dont 17 > 100 000NT

Spānija

7

6 naftas tankkuģi < 48 933 NT + 1 naftas tankkuģis 60 120 NT svarā

Itālija

6

naftas tankkuģi pa 4 transportkuģi < 47 584 NT 45 740 NT katrs + 4 kuģi beramkravu pārvadāšanai vai 1 kuģis beramkravu pārvadāšanai 56 579 NT svarā

Lielbritānija

6

4 konteineru kuģi < 48 880 NT + 1 naftas tankkuģis 41 316 NT svarā + 1 naftas tankkuģis 105 889 NT svarā

Francija

4

1 kuģis beramkravu pārvadāšanai 56 709 NT svarā + 2 naftas tankkuģi100 000 NT + 1 naftas tankkuģis 108 708 NT svarā

Vācija

4

4 konteineru kuģi < 42 233 NT

Nīderlande

4

2 konteineru kuģi 46 660 NT svarā + 2 konteineru kuģi 48 880 NT svarā

Luksemburga

3

3 naftas tankkuģi starp 84 545 NT un 95 323 NT

Portugāle

1

kuģi beramkravu pārvadāšanai 49 344 NT svarā

Avots: Beļģijas varas iestādes

| (45) | Saskaņā ar Beļģijas varas iestāžu viedokli, augstāk minētie skaitļi rāda, ka, vajadzības gadījumā, kaut arī citi nodokļu atlaižu režīmi būtu ar degresīvu likmi attiecībā pret kuģu tonnāžu, tie nepietiekami rēķinās ar lieltonnāžas kuģiem. Proti, tankkuģi (53 % no tiem pārsniedz 40 000 tonnu) un kuģi beramkravu pārvadāšanai (41,7 % no tiem pārsniedz 40 000 tonnu) ieņem svarīgu vietu Beļģijas rēderu flotē. Apstiprinot šos datus, Beļģijas varas iestādes apgalvo, ka neieviešot atraktīvu tarifu likmi kuģiem virs 40 000 tonnām, lielākie no beļģu īpašumā esošajiem kuģiem turpinās iet zem ērtajiem karogiem. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar Beļģijas varas iestāžu viedokli, augstāk minētie skaitļi rāda, ka, vajadzības gadījumā, kaut arī citi nodokļu atlaižu režīmi būtu ar degresīvu likmi attiecībā pret kuģu tonnāžu, tie nepietiekami rēķinās ar lieltonnāžas kuģiem. Proti, tankkuģi (53 % no tiem pārsniedz 40 000 tonnu) un kuģi beramkravu pārvadāšanai (41,7 % no tiem pārsniedz 40 000 tonnu) ieņem svarīgu vietu Beļģijas rēderu flotē. Apstiprinot šos datus, Beļģijas varas iestādes apgalvo, ka neieviešot atraktīvu tarifu likmi kuģiem virs 40 000 tonnām, lielākie no beļģu īpašumā esošajiem kuģiem turpinās iet zem ērtajiem karogiem.

| (46) | Savā 2003. gada 19. marta lēmumā Komisija tomēr izteica bažas, ka tik niecīgu tarifu ieviešana var veicināt rēderu (kas nav beļģi) lēmumu izņemt savus kuģus no Kopienas reģistra un pārreģistrēt tos Beļģijas reģistrā. Komisija uzskata, ka šādas likmes var radīt konkurences traucējumus Kopienas iekšienē. Tāpēc Komisija uzsākusi pārbaudes procedūru pret 0,05 euro likmes ieviešanu ik pa 100 neto tonnām, kas piemērojamas kuģiem virs 40 000 tonnām. |
| --- | --- |

(46)

Savā 2003. gada 19. marta lēmumā Komisija tomēr izteica bažas, ka tik niecīgu tarifu ieviešana var veicināt rēderu (kas nav beļģi) lēmumu izņemt savus kuģus no Kopienas reģistra un pārreģistrēt tos Beļģijas reģistrā. Komisija uzskata, ka šādas likmes var radīt konkurences traucējumus Kopienas iekšienē. Tāpēc Komisija uzsākusi pārbaudes procedūru pret 0,05 euro likmes ieviešanu ik pa 100 neto tonnām, kas piemērojamas kuģiem virs 40 000 tonnām.

2.4.1.2.   Papildu pasākumi, kuriem nav tiešas saistības ar transporta darbību

| (47) | Līdz šim Komisija nepiekrita, ka nodokļu atlaižu režīmi atkarībā no tonnāžas, varētu nosegt darbības, kurām nav tieša sakara ar jūras transportu. Taču Beļģijas varas iestādes savai 2002. gada 5. decembra vēstulei pievienojušas attiecināmo darbību sarakstu, dažas no kurām izraisījušas Komisijā lielas šaubas attiecībā uz to tiešo saikni ar transporta darbību, proti:






  — | papildu un īslaicīgas darbības, ko veic uzņēmums, lai pilnībā izmantotu personālu un aktīvus, kas paredzēti uzņēmuma galvenās funkcijas nodrošināšanai, ja tās ir minimālas, salīdzinot ar šo galveno funkciju, |
| --- | --- | --- |

(47)

Līdz šim Komisija nepiekrita, ka nodokļu atlaižu režīmi atkarībā no tonnāžas, varētu nosegt darbības, kurām nav tieša sakara ar jūras transportu. Taču Beļģijas varas iestādes savai 2002. gada 5. decembra vēstulei pievienojušas attiecināmo darbību sarakstu, dažas no kurām izraisījušas Komisijā lielas šaubas attiecībā uz to tiešo saikni ar transporta darbību, proti:

—

papildu un īslaicīgas darbības, ko veic uzņēmums, lai pilnībā izmantotu personālu un aktīvus, kas paredzēti uzņēmuma galvenās funkcijas nodrošināšanai, ja tās ir minimālas, salīdzinot ar šo galveno funkciju,

| — | preču pārdošana, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa, proti, luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu, piemēram, derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem, |
| --- | --- |

—

preču pārdošana, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa, proti, luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu, piemēram, derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem,

| — | reklāma un mārketings, |
| --- | --- |

—

reklāma un mārketings,

| — | ienākumi, kas iegūti no rīcības kapitāla īslaicīgām investīcijām; tomēr ienākumi no pamatkapitāla ir izslēgti, |
| --- | --- |

—

ienākumi, kas iegūti no rīcības kapitāla īslaicīgām investīcijām; tomēr ienākumi no pamatkapitāla ir izslēgti,

| — | “shipbrokerage” darbība uz sev piederošo kuģu rēķina, |
| --- | --- |

—

“shipbrokerage” darbība uz sev piederošo kuģu rēķina,

| — | rīcības aktīvu atsavināšana, kā nekustamais īpašums, kas domāts uzņēmuma vadībai un ekspluatācijas līdzekļi, kurus izmanto, lai pielādētu un izlādētu apsaimniekojamos kuģus. |
| --- | --- |

—

rīcības aktīvu atsavināšana, kā nekustamais īpašums, kas domāts uzņēmuma vadībai un ekspluatācijas līdzekļi, kurus izmanto, lai pielādētu un izlādētu apsaimniekojamos kuģus.

| (48) | Komisija tiešām uzskata, ka šādas papildu darbības nav tieši saistītas ar jūras transportu un tieši neietekmē transporta pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(48)

Komisija tiešām uzskata, ka šādas papildu darbības nav tieši saistītas ar jūras transportu un tieši neietekmē transporta pakalpojumu sniegšanu.

| (49) | Tāpēc Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā izteica šaubas par iepriekšminēto darbību pakļaušanu nodokļu atlaižu režīmam saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(49)

Tāpēc Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā izteica šaubas par iepriekšminēto darbību pakļaušanu nodokļu atlaižu režīmam saderību ar kopējo tirgu.

2.4.1.3.   Citās nodokļu atlaižu režīmam nepakļautās pozīcijās radušos zaudējumu atvilkums, piemērojot nodokļu atlaides

| (50) | Nodokļu atlaižu režīmi citās dalībvalstīs, kurus pieņēmusi Komisija, saskaņā ar tās rīcībā esošo informāciju, neparedz līdzīgu mehānismu ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 1. punktā (19) atrunātajam. Tajā uzņēmumiem, kas vienlaikus veic gan attiecināmas, gan neattiecināmas darbības, tiešām paredzēta iespēja atvilkt no nodokļa, kas jau noteikts ar atlaidi atkarībā no tonnāžas, zaudējumus, kas radušies citos sektoros, ciktāl šie zaudējumi nevarēja tikt atvilkti no citos sektoros gūtajiem ieņēmumiem attiecīgajā finanšu gadā. |
| --- | --- |

(50)

Nodokļu atlaižu režīmi citās dalībvalstīs, kurus pieņēmusi Komisija, saskaņā ar tās rīcībā esošo informāciju, neparedz līdzīgu mehānismu ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 1. punktā (19) atrunātajam. Tajā uzņēmumiem, kas vienlaikus veic gan attiecināmas, gan neattiecināmas darbības, tiešām paredzēta iespēja atvilkt no nodokļa, kas jau noteikts ar atlaidi atkarībā no tonnāžas, zaudējumus, kas radušies citos sektoros, ciktāl šie zaudējumi nevarēja tikt atvilkti no citos sektoros gūtajiem ieņēmumiem attiecīgajā finanšu gadā.

| (51) | Komisija uzskata, ka šis noteikums ir pretrunā ar vispārējo necaurlaidības principu starp attiecināmām un neattiecināmām darbībām, nosakot nodokļus, kurš ievērots citos, jau pieņemtos, nodokļu atlaižu režīmos. |
| --- | --- |

(51)

Komisija uzskata, ka šis noteikums ir pretrunā ar vispārējo necaurlaidības principu starp attiecināmām un neattiecināmām darbībām, nosakot nodokļus, kurš ievērots citos, jau pieņemtos, nodokļu atlaižu režīmos.

| (52) | Tātad Komisija apšaubīja priekšrocības, kas tiktu piešķirtas Beļģijas nodokļu likumam pakļautajām kuģošanas kompānijām, un izteica vēlēšanos iepazīties ar citu dalībvalstu un pārējo ieinteresēto pušu viedokļiem par šāda noteikuma ieviešanas iespējamām konkurences sekām. Tāpēc Komisija pakļāva formālai pārbaudes procedūrai arī ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(52)

Tātad Komisija apšaubīja priekšrocības, kas tiktu piešķirtas Beļģijas nodokļu likumam pakļautajām kuģošanas kompānijām, un izteica vēlēšanos iepazīties ar citu dalībvalstu un pārējo ieinteresēto pušu viedokļiem par šāda noteikuma ieviešanas iespējamām konkurences sekām. Tāpēc Komisija pakļāva formālai pārbaudes procedūrai arī ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 1. punktu.

2.4.1.4.   Nodokļu atvilkumi visjaunākajiem kuģiem

| (53) | Neviens no Komisijas agrāk pieņemtajiem nodokļu atlaižu režīmiem neparedz atlaidi atkarībā no kuģa vecuma ar nodokli apliekamās daļas noteikšanai. |
| --- | --- |

(53)

Neviens no Komisijas agrāk pieņemtajiem nodokļu atlaižu režīmiem neparedz atlaidi atkarībā no kuģa vecuma ar nodokli apliekamās daļas noteikšanai.

| (54) | Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā uzdod jautājumu, vai šī papildu priekšrocība tiešām ir tik pamudinoša, lai veicinātu visjaunāko kuģu reģistrāciju zem beļģu karoga, no kuriem vieglāk panākt drošības pasākumu ievērošanu, ko prasa beļģu karoga režīms, nekā no vecākiem kuģiem. Komisija atzīmē, ka vecākiem kuģiem patiešām a priori ir lielāka tieksme reģistrēties zem izdevīgiem karogiem. Turklāt šis noteikums reāli nozīmētu daudz mazākas nodokļu atlaides kuģiem, kas jaunāki par desmit gadiem, nekā tie varētu saņemt citās dalībvalstīs, kas ieviesušas nodokļu atlaižu režīmus, kurus Komisija jau pieņēmusi. |
| --- | --- |

(54)

Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā uzdod jautājumu, vai šī papildu priekšrocība tiešām ir tik pamudinoša, lai veicinātu visjaunāko kuģu reģistrāciju zem beļģu karoga, no kuriem vieglāk panākt drošības pasākumu ievērošanu, ko prasa beļģu karoga režīms, nekā no vecākiem kuģiem. Komisija atzīmē, ka vecākiem kuģiem patiešām a priori ir lielāka tieksme reģistrēties zem izdevīgiem karogiem. Turklāt šis noteikums reāli nozīmētu daudz mazākas nodokļu atlaides kuģiem, kas jaunāki par desmit gadiem, nekā tie varētu saņemt citās dalībvalstīs, kas ieviesušas nodokļu atlaižu režīmus, kurus Komisija jau pieņēmusi.

| (55) | Tāpēc Komisija uzsākusi formālu pārbaudes procedūru pret atlaidēm, kas paredzētas ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punktā attiecībā uz kuģiem, kas jaunāki par desmit gadiem. |
| --- | --- |

(55)

Tāpēc Komisija uzsākusi formālu pārbaudes procedūru pret atlaidēm, kas paredzētas ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punktā attiecībā uz kuģiem, kas jaunāki par desmit gadiem.

2.4.2.   Pasākumi rēderu labā ārpus nodokļu atlaižu režīma

2.4.2.1.   Paātrināta amortizācija ārpus jūras transporta

| (56) | Paātrinātas amortizācijas režīms neparedz saikni ar attiecināmām darbībām, pretēji Kopienas nostādņu prasībām. Tāpēc Komisija, savā 2003. gada 19. marta lēmumā, izteikusi šaubas par šī amortizācijas režīma saderību attiecībā uz tā piemērošanu citiem, jūras transportam neparedzētiem kuģiem un tiem, kas neveic attiecināmas darbības. |
| --- | --- |

(56)

Paātrinātas amortizācijas režīms neparedz saikni ar attiecināmām darbībām, pretēji Kopienas nostādņu prasībām. Tāpēc Komisija, savā 2003. gada 19. marta lēmumā, izteikusi šaubas par šī amortizācijas režīma saderību attiecībā uz tā piemērošanu citiem, jūras transportam neparedzētiem kuģiem un tiem, kas neveic attiecināmas darbības.

2.4.2.2.   Reģistrācijas nodevu samazināšana, reģistrējot kuģu hipotēkas

| (57) | Reģistrācijas nodevu samazināšana, reģistrējot hipotēkas, attiecas tikai uz kuģiem noteiktajām hipotēkām, neatkarīgi no tā, vai tie domāti jūras vai iekšējai navigācijai, izņemot hipotēkas, kas attiecas uz citiem investīciju veidiem, tādiem kā nekustamais īpašums. Komisija, veicot sākotnējo analīzi, uzskata, ka šāda nodevu samazināšana šķiet selektīva, ciktāl tā skar tikai viena veida aktīvu daļu, kas var pretendēt uz hipotēku un ciktāl tā, kaut arī vāji, sekmē darbības, kuru veikšanai izmanto kuģus. Komisija tātad izteikusi šaubas par šo jautājumu, nebūdama pārliecināta, vai šāda nodevu samazināšana uzskatāma par valsts atbalstu vai par vispārēja rakstura pasākumu. |
| --- | --- |

(57)

Reģistrācijas nodevu samazināšana, reģistrējot hipotēkas, attiecas tikai uz kuģiem noteiktajām hipotēkām, neatkarīgi no tā, vai tie domāti jūras vai iekšējai navigācijai, izņemot hipotēkas, kas attiecas uz citiem investīciju veidiem, tādiem kā nekustamais īpašums. Komisija, veicot sākotnējo analīzi, uzskata, ka šāda nodevu samazināšana šķiet selektīva, ciktāl tā skar tikai viena veida aktīvu daļu, kas var pretendēt uz hipotēku un ciktāl tā, kaut arī vāji, sekmē darbības, kuru veikšanai izmanto kuģus. Komisija tātad izteikusi šaubas par šo jautājumu, nebūdama pārliecināta, vai šāda nodevu samazināšana uzskatāma par valsts atbalstu vai par vispārēja rakstura pasākumu.

| (58) | Ja izrādītos, ka minētais pasākums līguma nozīmē ir atbalsts, Komisijai rastos pamatotas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu, ņemot vērā, ka šis pasākums palīdzētu ne vien ar jūru saistītām darbībām kopumā, bet arī tādām, kam nav sakara ar jūras pārvadājumiem, bet gan ir saistība ar iekšējo navigāciju, kas nav pakļauta augstāk minētajām Kopienas nostādnēm, bet gan Padomes 1970. gada 4. jūnija Regulai (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (20). Pēdējā tiešām neatļauj šāda veida atbalstu. |
| --- | --- |

(58)

Ja izrādītos, ka minētais pasākums līguma nozīmē ir atbalsts, Komisijai rastos pamatotas šaubas par tā saderību ar kopējo tirgu, ņemot vērā, ka šis pasākums palīdzētu ne vien ar jūru saistītām darbībām kopumā, bet arī tādām, kam nav sakara ar jūras pārvadājumiem, bet gan ir saistība ar iekšējo navigāciju, kas nav pakļauta augstāk minētajām Kopienas nostādnēm, bet gan Padomes 1970. gada 4. jūnija Regulai (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (20). Pēdējā tiešām neatļauj šāda veida atbalstu.

| (59) | Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā izteikusi šaubas par reģistrācijas nodevu samazināšanu attiecībā uz kuģiem, kas nav paredzēti jūras pārvadājumu darbībām. |
| --- | --- |

(59)

Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā izteikusi šaubas par reģistrācijas nodevu samazināšanu attiecībā uz kuģiem, kas nav paredzēti jūras pārvadājumu darbībām.

2.4.2.3.   Nodokļu atlaižu režīms, kas piemērojams kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā

| (60) | Pirmkārt, attiecībā uz nodokļu atlaižu režīmu kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā atzīmējusi, ka viņu darbību vismaz attiecībā uz šīs profesijas organizāciju Beļģijā diez vai varētu pielīdzināt darbībai jūras transportā. Taču, tikai jūras transporta uzņēmumi atbilst Kopienas nostādnēm (21). Beļģija, kā šķiet, varētu būt pirmā dalībvalsts, kas vēlas piemērot nodokļu atlaižu sistēmu jūras pārvadājumu apakšuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(60)

Pirmkārt, attiecībā uz nodokļu atlaižu režīmu kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā atzīmējusi, ka viņu darbību vismaz attiecībā uz šīs profesijas organizāciju Beļģijā diez vai varētu pielīdzināt darbībai jūras transportā. Taču, tikai jūras transporta uzņēmumi atbilst Kopienas nostādnēm (21). Beļģija, kā šķiet, varētu būt pirmā dalībvalsts, kas vēlas piemērot nodokļu atlaižu sistēmu jūras pārvadājumu apakšuzņēmumiem.

| (61) | Otrkārt, Komisija ievēroja, ka viens un tas pats kuģis var vienlaikus pretendēt uz nodokļu atlaižu režīmu savam rēderim un savam pārvaldniekam, pie tam jāatgādina, ka pēdējam jau piešķirtas desmit reizes mazākas likmes kā tās, ko piemēro sākumā, nosakot nodokļu atlaides bāzi. |
| --- | --- |

(61)

Otrkārt, Komisija ievēroja, ka viens un tas pats kuģis var vienlaikus pretendēt uz nodokļu atlaižu režīmu savam rēderim un savam pārvaldniekam, pie tam jāatgādina, ka pēdējam jau piešķirtas desmit reizes mazākas likmes kā tās, ko piemēro sākumā, nosakot nodokļu atlaides bāzi.

| (62) | Treškārt, Beļģija nav iesniegusi argumentus, kas pārliecinātu, ka kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, piemērotais režīms sekmēs zem Kopienas karoga esošās flotes konkurences spējas. Turklāt nav arī parādīts, kā šīs režīms ļautu netiešā veidā atbalstīt beļģu rēderus, pazeminot pakalpojumu cenas, ko pārvaldnieki veic trešo personu labā. |
| --- | --- |

(62)

Treškārt, Beļģija nav iesniegusi argumentus, kas pārliecinātu, ka kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, piemērotais režīms sekmēs zem Kopienas karoga esošās flotes konkurences spējas. Turklāt nav arī parādīts, kā šīs režīms ļautu netiešā veidā atbalstīt beļģu rēderus, pazeminot pakalpojumu cenas, ko pārvaldnieki veic trešo personu labā.

| (63) | Ceturtkārt, pat ja pārvaldnieks atradīsies Beļģijā un viņa veicamās darbības tiks realizētas no Beļģijas teritorijas, nav droši, ka visas sauszemes darbības, kas attiecas uz kuģu vadību, tiks nodrošinātas no Kopienas teritorijas. Patiešām atsevišķa pakalpojumu daļa, kā komerciālā un stratēģiskā vadība, ko neveic pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, varētu tikt nodrošināta no trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(63)

Ceturtkārt, pat ja pārvaldnieks atradīsies Beļģijā un viņa veicamās darbības tiks realizētas no Beļģijas teritorijas, nav droši, ka visas sauszemes darbības, kas attiecas uz kuģu vadību, tiks nodrošinātas no Kopienas teritorijas. Patiešām atsevišķa pakalpojumu daļa, kā komerciālā un stratēģiskā vadība, ko neveic pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, varētu tikt nodrošināta no trešajām valstīm.

| (64) | Piektkārt, Beļģija līdz pārbaudes procedūras uzsākšanai nebija iesniegusi ekonomisko pamatojumu, kas ļautu attaisnot faktu, ka ar nodokļiem apliekamā bāze kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, ir desmit reizes mazāka par to, ko piemēro rēderiem. |
| --- | --- |

(64)

Piektkārt, Beļģija līdz pārbaudes procedūras uzsākšanai nebija iesniegusi ekonomisko pamatojumu, kas ļautu attaisnot faktu, ka ar nodokļiem apliekamā bāze kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, ir desmit reizes mazāka par to, ko piemēro rēderiem.

| (65) | Visbeidzot, Komisija nav pārliecināta, ka kuģu pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, strādā vienīgi Beļģijas vai Kopienas valstu rēderu labā. Patiešām, piedāvātais režīms prasa tikai trīs ceturtdaļu, pārvaldījumā esošo kuģu reģistrēšanu beļģu reģistrā. Ja pārvaldniekiem ir iespējas piedāvāt savus pakalpojumus arī rēderiem, kuri nav pakļauti Kopienas nodokļu sistēmai, izmantojot šim nolūkam ceturto daļu viņu pārvaldījumā esošās flotes, vienmēr pastāvēs risks, ka ekonomiskās priekšrocības tiktu piešķirtas dalībniekiem, kas nepārstāv Kopienas valstu jūras transportu. |
| --- | --- |

(65)

Visbeidzot, Komisija nav pārliecināta, ka kuģu pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, strādā vienīgi Beļģijas vai Kopienas valstu rēderu labā. Patiešām, piedāvātais režīms prasa tikai trīs ceturtdaļu, pārvaldījumā esošo kuģu reģistrēšanu beļģu reģistrā. Ja pārvaldniekiem ir iespējas piedāvāt savus pakalpojumus arī rēderiem, kuri nav pakļauti Kopienas nodokļu sistēmai, izmantojot šim nolūkam ceturto daļu viņu pārvaldījumā esošās flotes, vienmēr pastāvēs risks, ka ekonomiskās priekšrocības tiktu piešķirtas dalībniekiem, kas nepārstāv Kopienas valstu jūras transportu.

| (66) | Visu šo iemeslu dēļ Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā izteikusi šaubas par nodokļu atlaižu režīma, kas piemērojam kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, saderību (22). |
| --- | --- |

(66)

Visu šo iemeslu dēļ Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā izteikusi šaubas par nodokļu atlaižu režīma, kas piemērojam kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā, saderību (22).

3.   IEINTERESĒTO PUŠU APSVĒRUMI

3.1.   Beļģijas rēderu Karaliskās apvienības apsvērumi

| (67) | Savā 2003. gada 26. augusta vēstulē sabiedriskā bezpeļņas organizācija Beļģijas rēderu Karaliskā apvienība (Karaliskā apvienība) iesniedza Komisijai savus komentārus par problēmu loku, kas ir formālās pārbaudes procedūras pamatā. |
| --- | --- |

(67)

Savā 2003. gada 26. augusta vēstulē sabiedriskā bezpeļņas organizācija Beļģijas rēderu Karaliskā apvienība (Karaliskā apvienība) iesniedza Komisijai savus komentārus par problēmu loku, kas ir formālās pārbaudes procedūras pamatā.

| (68) | Karaliskā apvienībā uzsver, ka niecīgā likme, kas piemērojama kuģiem virs 40 000 tonnām, noteikta ar mērķi veicināt šādas tonnāžas kuģu atgriešanos zem Kopienas karoga, atgādinot, ka tie ir tikai 4,5 % no pasaules flotes (1 257 vienības no pasaules flotes 28 155 vienībām), toties sasniedz 34,17 % no tās kravnesības (253 430 610 no 741 600 000 tonnām ostu kravnesības). |
| --- | --- |

(68)

Karaliskā apvienībā uzsver, ka niecīgā likme, kas piemērojama kuģiem virs 40 000 tonnām, noteikta ar mērķi veicināt šādas tonnāžas kuģu atgriešanos zem Kopienas karoga, atgādinot, ka tie ir tikai 4,5 % no pasaules flotes (1 257 vienības no pasaules flotes 28 155 vienībām), toties sasniedz 34,17 % no tās kravnesības (253 430 610 no 741 600 000 tonnām ostu kravnesības).

| (69) | Kas attiecas uz nodokļu samazinājumu jauniem kuģiem (50 % kuģu, kas jaunāki par 5 gadiem un 25 % kuģu vecumā no 5 līdz 10 gadiem) Karaliskā apvienība uzsver, ka tā galvenais mērķis ir atbalstīt jaunās flotes ar drošākiem un ekoloģiski tīrākiem kuģiem, atzīmējot, ka šāds samazinājums arī veicinātu pievilcīgāku un kvalitatīvāku darba vietu piedāvājumu jūras kuģniecības sektorā un uz sauszemes, kā arī kuģošanas prasmju saglabāšanu Eiropā. |
| --- | --- |

(69)

Kas attiecas uz nodokļu samazinājumu jauniem kuģiem (50 % kuģu, kas jaunāki par 5 gadiem un 25 % kuģu vecumā no 5 līdz 10 gadiem) Karaliskā apvienība uzsver, ka tā galvenais mērķis ir atbalstīt jaunās flotes ar drošākiem un ekoloģiski tīrākiem kuģiem, atzīmējot, ka šāds samazinājums arī veicinātu pievilcīgāku un kvalitatīvāku darba vietu piedāvājumu jūras kuģniecības sektorā un uz sauszemes, kā arī kuģošanas prasmju saglabāšanu Eiropā.

| (70) | Attiecībā uz kuģošanas kompānijas iespēju atvilkt no nodokļu atlaides zaudējumus, kas radušies citos tās sektoros, Karaliskā apvienība piekrīt, ka šādas iespējas noliegšana novestu pie diskriminācijas beļģu uzņēmumu starpā, ņemot vērā, ka tie uzņēmumi, kuru darbība nav saistīta ar kuģošanas sektoru, var kompensēt iepriekšējā gadā dažos sektoros radušos zaudējumus ar peļņu, kas gūta citos darbības sektoros, lai gan šos zaudējumus nevar atvilkt no ienākumiem, ko nosaka kuģa tonnāža. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz kuģošanas kompānijas iespēju atvilkt no nodokļu atlaides zaudējumus, kas radušies citos tās sektoros, Karaliskā apvienība piekrīt, ka šādas iespējas noliegšana novestu pie diskriminācijas beļģu uzņēmumu starpā, ņemot vērā, ka tie uzņēmumi, kuru darbība nav saistīta ar kuģošanas sektoru, var kompensēt iepriekšējā gadā dažos sektoros radušos zaudējumus ar peļņu, kas gūta citos darbības sektoros, lai gan šos zaudējumus nevar atvilkt no ienākumiem, ko nosaka kuģa tonnāža.

| (71) | Attiecībā uz papildu darbību sarakstu, par kurām Komisija izteikusi šaubas, Karaliskā apvienība vēlas atzīmēt, ka Beļģijas valdība šajā gadījumā sekojusi ESAO komentāriem, kā arī Nīderlandes un Apvienotās Karalistes ar tonnāžu saistītajiem taksācijas režīmiem. Tā arī uzsver, ka ar shipbrokerage saistītās darbības attiecībā uz pašu kuģiem lieliski sader ar Kopienas nostādnēm. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz papildu darbību sarakstu, par kurām Komisija izteikusi šaubas, Karaliskā apvienība vēlas atzīmēt, ka Beļģijas valdība šajā gadījumā sekojusi ESAO komentāriem, kā arī Nīderlandes un Apvienotās Karalistes ar tonnāžu saistītajiem taksācijas režīmiem. Tā arī uzsver, ka ar shipbrokerage saistītās darbības attiecībā uz pašu kuģiem lieliski sader ar Kopienas nostādnēm.

| (72) | Attiecībā uz kuģu paātrināto amortizāciju Karaliskā apvienība uzsver, ka pati lūgusi Beļģijas valdību likumdošanas ceļā apstiprināt jau esošo nodokļu režīmu pirms līguma stāšanās spēkā, lai nostiprinātu minētā režīma juridisko drošību. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz kuģu paātrināto amortizāciju Karaliskā apvienība uzsver, ka pati lūgusi Beļģijas valdību likumdošanas ceļā apstiprināt jau esošo nodokļu režīmu pirms līguma stāšanās spēkā, lai nostiprinātu minētā režīma juridisko drošību.

| (73) | Attiecībā uz reģistrācijas nodevu samazināšanu, reģistrējot hipotēkas kuģiem, kas nav paredzēti jūras pārvadājumiem, Karaliskā apvienība atzīmē, ka šāds nodoklis nepastāv lielākajā daļā pārējo dalībvalstu. Nepieņemt šo samazinājumu, viņasprāt, nozīmētu nostādīt beļģu kuģu īpašniekus neizdevīgās konkurences pozīcijās. Karaliskā apvienība uzsver, ka vispārējā nozīmē šis pasākums veicinātu konkurences pozīciju uzlabošanu upju navigācijas sektorā. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz reģistrācijas nodevu samazināšanu, reģistrējot hipotēkas kuģiem, kas nav paredzēti jūras pārvadājumiem, Karaliskā apvienība atzīmē, ka šāds nodoklis nepastāv lielākajā daļā pārējo dalībvalstu. Nepieņemt šo samazinājumu, viņasprāt, nozīmētu nostādīt beļģu kuģu īpašniekus neizdevīgās konkurences pozīcijās. Karaliskā apvienība uzsver, ka vispārējā nozīmē šis pasākums veicinātu konkurences pozīciju uzlabošanu upju navigācijas sektorā.

| (74) | Attiecībā uz kuģu vadību trešo personu labā Karaliskā apvienība uzsver, ka piedāvātais režīms pieprasa, lai vismaz 75 % pārvaldījumā esošo kuģu ietu zem beļģu karoga. Turklāt tā atzīmē, ka ir tikai normāli, ka pārvaldniekiem ir tiesības uz atšķirīgu nodokļu atlaidi salīdzinoši ar to, kuru piemēro rēderiem, jo pārvaldnieku amats un ar to saistītā riska pakāpe ir citāda nekā rēderiem. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz kuģu vadību trešo personu labā Karaliskā apvienība uzsver, ka piedāvātais režīms pieprasa, lai vismaz 75 % pārvaldījumā esošo kuģu ietu zem beļģu karoga. Turklāt tā atzīmē, ka ir tikai normāli, ka pārvaldniekiem ir tiesības uz atšķirīgu nodokļu atlaidi salīdzinoši ar to, kuru piemēro rēderiem, jo pārvaldnieku amats un ar to saistītā riska pakāpe ir citāda nekā rēderiem.

3.2.   Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe apsvērumi

| (75) | Savā 2003.gada 3. jūlija vēstulē Vācijas ostas uzņēmumu federācija (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) nosūtīja Komisijai savus apsvērumus. Tā uzskata, ka palīdzība jūras transportam nedrīkst novest pie konkurences traucējumiem Kopienas iekšienē tauvā vilkšanas sektorā. Tā pasvītro, ka dažādo ostas vietu konkurences spēja Eiropā ir atkarīga lielākoties no tauvā vilkšanas izmaksām. Federācija piekrīt, ka konkurences attīstība starp vienas ostas tauvā vilkšanas uzņēmumiem, kā arī starp ostām ir vēlama, jo tā palīdz uzturēt dažādo ostas vietu konkurences spēju. Tomēr, lai cik tā būtu vēlama, šai konkurencei jānorisinās līdzīgos konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(75)

Savā 2003.gada 3. jūlija vēstulē Vācijas ostas uzņēmumu federācija (Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe) nosūtīja Komisijai savus apsvērumus. Tā uzskata, ka palīdzība jūras transportam nedrīkst novest pie konkurences traucējumiem Kopienas iekšienē tauvā vilkšanas sektorā. Tā pasvītro, ka dažādo ostas vietu konkurences spēja Eiropā ir atkarīga lielākoties no tauvā vilkšanas izmaksām. Federācija piekrīt, ka konkurences attīstība starp vienas ostas tauvā vilkšanas uzņēmumiem, kā arī starp ostām ir vēlama, jo tā palīdz uzturēt dažādo ostas vietu konkurences spēju. Tomēr, lai cik tā būtu vēlama, šai konkurencei jānorisinās līdzīgos konkurences apstākļos.

| (76) | Federācija nožēlo, ka nodokļu atlaižu režīms tiek piemērots beļģu tauvā vilkšanas uzņēmumiem. Vispārējā nozīmē tā uzskata, ka tauvā vilkšanas uzņēmumiem noteiktie peļņas nodokļu atvieglojumi nav saderīgi ar Kopienas nostādnēm. Noslēgumā federācija prasa, lai visi atbalsta režīmi tauvā vilkšanas sektorā tiktu paziņoti par nesaderīgiem ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(76)

Federācija nožēlo, ka nodokļu atlaižu režīms tiek piemērots beļģu tauvā vilkšanas uzņēmumiem. Vispārējā nozīmē tā uzskata, ka tauvā vilkšanas uzņēmumiem noteiktie peļņas nodokļu atvieglojumi nav saderīgi ar Kopienas nostādnēm. Noslēgumā federācija prasa, lai visi atbalsta režīmi tauvā vilkšanas sektorā tiktu paziņoti par nesaderīgiem ar kopējo tirgu.

3.3.   Handelskammer Hamburg apsvērumi

| (77) | Savā 2003. gada 18. jūlija vēstulē Hamburgas Tirdzniecības palāta (Handelskammer Hamburg) nosūtījusi Komisijai savus apsvērumus kā Hamburgas ekonomiku un tās uzņēmumus kopumā pārstāvoša organizācija. |
| --- | --- |

(77)

Savā 2003. gada 18. jūlija vēstulē Hamburgas Tirdzniecības palāta (Handelskammer Hamburg) nosūtījusi Komisijai savus apsvērumus kā Hamburgas ekonomiku un tās uzņēmumus kopumā pārstāvoša organizācija.

| (78) | Tirdzniecības palāta izsaka bažas, ka beļģu nodokļu atlaižu režīms atkarībā no tonnāžas izkropļos ne tikai konkurenci, kas valda tauvā vilkšanas uzņēmumu starpā, bet arī starp visām Ziemeļeiropas ostām. Tā uzskata, ka Kopienas nostādnēm nebūtu jāattiecas uz navigācijas darbībām iekšzemes ūdeņos, kā arī jūras ostās un to tuvumā. Tāpēc tā lūdz, lai formālā pārbaudes procedūra tiktu izvērsta līdz režīma piemērošanai tauvā vilkšanas sektorā. |
| --- | --- |

(78)

Tirdzniecības palāta izsaka bažas, ka beļģu nodokļu atlaižu režīms atkarībā no tonnāžas izkropļos ne tikai konkurenci, kas valda tauvā vilkšanas uzņēmumu starpā, bet arī starp visām Ziemeļeiropas ostām. Tā uzskata, ka Kopienas nostādnēm nebūtu jāattiecas uz navigācijas darbībām iekšzemes ūdeņos, kā arī jūras ostās un to tuvumā. Tāpēc tā lūdz, lai formālā pārbaudes procedūra tiktu izvērsta līdz režīma piemērošanai tauvā vilkšanas sektorā.

3.4.   Uzņēmuma Bugsier apsvērumi

| (79) | Savā 2003. gada 2. jūnija vēstulē uzņēmums Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH nosūtīja Komisijai savus apsvērumus kā ieinteresētā puse, lūdzot, lai Komisija ņemtu vērā visas vēstules, kas tai nosūtītas laikā no 2000. līdz 2003. gadam. Tas īpaši uzsver, ka noteikumi, kas paredzēti ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma tauvā vilkšanas sektorā, it īpaši kritērijs “jūrā ar kuģa pavadzīmi”, nav pietiekami, lai Kopienas iekšienē izvairītos no nelojālas konkurences ostu tauvā vilkšanas sektorā un prasa, lai Komisija izvērš formālo pārbaudes procedūru arī šajā ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspektā. |
| --- | --- |

(79)

Savā 2003. gada 2. jūnija vēstulē uzņēmums Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH nosūtīja Komisijai savus apsvērumus kā ieinteresētā puse, lūdzot, lai Komisija ņemtu vērā visas vēstules, kas tai nosūtītas laikā no 2000. līdz 2003. gadam. Tas īpaši uzsver, ka noteikumi, kas paredzēti ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma tauvā vilkšanas sektorā, it īpaši kritērijs “jūrā ar kuģa pavadzīmi”, nav pietiekami, lai Kopienas iekšienē izvairītos no nelojālas konkurences ostu tauvā vilkšanas sektorā un prasa, lai Komisija izvērš formālo pārbaudes procedūru arī šajā ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspektā.

4.   BEĻĢIJAS KOMENTĀRI

| (80) | Komisija nosūtījusi Beļģijas varas iestādēm sekojošus dokumentus komentāriem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 6. panta 2. punktu:






  — | Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe apsvērumus 2003. gada 7. augusta vēstulē, |
| --- | --- | --- |

(80)

Komisija nosūtījusi Beļģijas varas iestādēm sekojošus dokumentus komentāriem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 6. panta 2. punktu:

—

Zentralverband der Deutschen Seehafenbetriebe apsvērumus 2003. gada 7. augusta vēstulē,

| — | Handelskammer Hamburg apsvērumus 2003. gada 7. augusta vēstulē, |
| --- | --- |

—

Handelskammer Hamburg apsvērumus 2003. gada 7. augusta vēstulē,

| — | Uzņēmuma Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH apsvērumus vēstulē no 2003. gada 7. augusta, |
| --- | --- |

—

Uzņēmuma Bugsier Rederei- und Bergungs- Gesellsschaft mbH apsvērumus vēstulē no 2003. gada 7. augusta,

| — | Beļģijas rēderu Karaliskās apvienības apsvērumus 2003. gada 17. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

—

Beļģijas rēderu Karaliskās apvienības apsvērumus 2003. gada 17. septembra vēstulē.

| (81) | Komisija nesaņēma no Beļģijas varas iestādēm komentārus nosūtīto apsvērumu sakarā. |
| --- | --- |

(81)

Komisija nesaņēma no Beļģijas varas iestādēm komentārus nosūtīto apsvērumu sakarā.

| (82) | Savā 2003. gada 7. maija vēstulē Beļģijas varas iestādes iesniedza Komisijai komentārus par tās 2003. gada 19. marta lēmumu uzsākt formālu pārbaudes procedūru pret dažiem nodokļu atvieglojumiem jūras transporta labā. |
| --- | --- |

(82)

Savā 2003. gada 7. maija vēstulē Beļģijas varas iestādes iesniedza Komisijai komentārus par tās 2003. gada 19. marta lēmumu uzsākt formālu pārbaudes procedūru pret dažiem nodokļu atvieglojumiem jūras transporta labā.

4.1.   Nodokļu atlaižu režīms rēderu labā

4.1.1.   Nodokļu atlaižu režīma niecīgā likme kuģiem virs 40 000 tonnām (23)

| (83) | Savā 2003. gada 19. marta lēmumā Komisija vēlējās noskaidrot, vai 0,05 % likmes ieviešana ik pa 100 tonnām kuģiem svarā virs 40 000 tonnām varētu novest pie Kopienas iekšējās konkurences traucējumiem gadījumā, ja Kopienas nostādnes jautājumā par jūras transportu (24) principā to neaizliegtu. Patiesībā neviens no Komisijas iepriekš pieņemtajiem nodokļu atlaižu režīmiem neparedz tik labvēlīgus nosacījumus kuģiem svarā virs 40 000 tonnām. Starp citu, Komisija ir centusies uzturēt citu, jau iepriekš pieņemtu režīmu nodokļu piemērošanas likmi relatīvi zemā līmenī, kā tas redzams 1. tabulā, lai nodrošinātu augstu dažādo nodokļu piemērošanas konverģences līmeni Kopienas iekšienē. |
| --- | --- |

(83)

Savā 2003. gada 19. marta lēmumā Komisija vēlējās noskaidrot, vai 0,05 % likmes ieviešana ik pa 100 tonnām kuģiem svarā virs 40 000 tonnām varētu novest pie Kopienas iekšējās konkurences traucējumiem gadījumā, ja Kopienas nostādnes jautājumā par jūras transportu (24) principā to neaizliegtu. Patiesībā neviens no Komisijas iepriekš pieņemtajiem nodokļu atlaižu režīmiem neparedz tik labvēlīgus nosacījumus kuģiem svarā virs 40 000 tonnām. Starp citu, Komisija ir centusies uzturēt citu, jau iepriekš pieņemtu režīmu nodokļu piemērošanas likmi relatīvi zemā līmenī, kā tas redzams 1. tabulā, lai nodrošinātu augstu dažādo nodokļu piemērošanas konverģences līmeni Kopienas iekšienē.

| (84) | Beļģija uzsver, ka šī likme kā tāda nav pretrunā ar Kopienas nostādnēm. Līdz ar to Beļģijas varas iestādes norāda, ka šī pasākuma mērķis nav radīt Kopienas iekšējās konkurences traucējumus, bet gan veicināt Beļģijas kontrolē esošo kuģu svarā virs 40 000 tonnām atgriešanos zem Beļģijas karoga. |
| --- | --- |

(84)

Beļģija uzsver, ka šī likme kā tāda nav pretrunā ar Kopienas nostādnēm. Līdz ar to Beļģijas varas iestādes norāda, ka šī pasākuma mērķis nav radīt Kopienas iekšējās konkurences traucējumus, bet gan veicināt Beļģijas kontrolē esošo kuģu svarā virs 40 000 tonnām atgriešanos zem Beļģijas karoga.

| (85) | Beļģijas varas iestādes atgādina, ka kuģi virs 40 000 tonnām ir tikai 4,5 % no pasaules flotes, proti, 1 257 vienības. Tikai 143 no šiem kuģiem reģistrēti Kopienā, proti, 11,38 %. Lielākā daļa no tiem (108 kuģi virs 40 000 tonnām vai 75,52 % tā saucamās “Eiropas” flotes) reģistrēti Grieķijā. Ņemot vērā minēto kuģu ierobežoto skaitu, Beļģijas valdība pieņem, ka pārējās dalībvalstis līdz šim vēl nav ieviesušas īpašus pasākumus šāda tipa kuģiem. |
| --- | --- |

(85)

Beļģijas varas iestādes atgādina, ka kuģi virs 40 000 tonnām ir tikai 4,5 % no pasaules flotes, proti, 1 257 vienības. Tikai 143 no šiem kuģiem reģistrēti Kopienā, proti, 11,38 %. Lielākā daļa no tiem (108 kuģi virs 40 000 tonnām vai 75,52 % tā saucamās “Eiropas” flotes) reģistrēti Grieķijā. Ņemot vērā minēto kuģu ierobežoto skaitu, Beļģijas valdība pieņem, ka pārējās dalībvalstis līdz šim vēl nav ieviesušas īpašus pasākumus šāda tipa kuģiem.

| (86) | Neraugoties uz to, Beļģija vēlas piesaistīt zem sava karoga lieljaudas kuģus, piešķirot to īpatnībām piemērotu likmi. Beļģijas iestādes vērš uzmanību uz to, ka nodokļu izdevumi, pat pēc atlaižu režīma ieviešanas saskaņā ar Beļģijas piedāvāto modeli, joprojām radīs 2, pat 2,5 reizes lielāku iekasēto nodokļu summu nekā trešās valstīs, kas piedāvā reālus atvieglojumus vai tādās valstīs kā Malta un Kipra. Attiecībā uz abām pēdējām Beļģijas varas iestādes uzsver, ka šo valstu uzņemšana Eiropas Savienībā radīs lielākus konkurences traucējumus nekā īpašas likmes ieviešana Beļģijā lieltonnāžas kuģiem. |
| --- | --- |

(86)

Neraugoties uz to, Beļģija vēlas piesaistīt zem sava karoga lieljaudas kuģus, piešķirot to īpatnībām piemērotu likmi. Beļģijas iestādes vērš uzmanību uz to, ka nodokļu izdevumi, pat pēc atlaižu režīma ieviešanas saskaņā ar Beļģijas piedāvāto modeli, joprojām radīs 2, pat 2,5 reizes lielāku iekasēto nodokļu summu nekā trešās valstīs, kas piedāvā reālus atvieglojumus vai tādās valstīs kā Malta un Kipra. Attiecībā uz abām pēdējām Beļģijas varas iestādes uzsver, ka šo valstu uzņemšana Eiropas Savienībā radīs lielākus konkurences traucējumus nekā īpašas likmes ieviešana Beļģijā lieltonnāžas kuģiem.

| (87) | Pēc Beļģijas varas iestāžu domām, fakts, ka citas dalībvalstis nav izrādījušas īpašu interesi par lieljaudas kuģiem, iespējams tāpēc, ka to skaits tajās ir niecīgs vai tādu nav, nekavēs Beļģiju piekopt citu politiku šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(87)

Pēc Beļģijas varas iestāžu domām, fakts, ka citas dalībvalstis nav izrādījušas īpašu interesi par lieljaudas kuģiem, iespējams tāpēc, ka to skaits tajās ir niecīgs vai tādu nav, nekavēs Beļģiju piekopt citu politiku šajā jautājumā.

| (88) | Visbeidzot, Beļģijas varas iestādes atsaucas uz Kopienas nostādnēm, kas 3.1. punkta 2. daļā paredz, ka “labākais risinājums būtu izveidot tādus apstākļus, kas dotu iespēju rēderiem efektīvi risināt ar izdevīgiem karogiem saistīto konkurenci”. |
| --- | --- |

(88)

Visbeidzot, Beļģijas varas iestādes atsaucas uz Kopienas nostādnēm, kas 3.1. punkta 2. daļā paredz, ka “labākais risinājums būtu izveidot tādus apstākļus, kas dotu iespēju rēderiem efektīvi risināt ar izdevīgiem karogiem saistīto konkurenci”.

4.1.2.   Ienākumu no zināmām darbībām, kas nav tieši saistītas ar pārvadājumiem, nodrošinājums ar nodokļu atlaižu režīmu.

| (89) | Sastādot attiecināmo darbību sarakstu un pievienojot to vēstulei, kas tika nosūtīta Komisijai 2002. gada 5. decembrī, Beļģija ņēmusi vērā sekojošo:






  — | ESAO komentāru sakarā ar fiskālo vienošanos attiecībā uz ienākumiem un mantu: it īpaši, komentāru saistībā ar 8. pantu: “jūras un gaisa navigācija”, |
| --- | --- | --- |

(89)

Sastādot attiecināmo darbību sarakstu un pievienojot to vēstulei, kas tika nosūtīta Komisijai 2002. gada 5. decembrī, Beļģija ņēmusi vērā sekojošo:

—

ESAO komentāru sakarā ar fiskālo vienošanos attiecībā uz ienākumiem un mantu: it īpaši, komentāru saistībā ar 8. pantu: “jūras un gaisa navigācija”,

| — | nodokļu režīmi atkarībā no tonnāžas, kas noteikti Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē saskaņā ar Komisijas 1996. gada 20. martā un 2000. gada 2. augustā pieņemtajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

—

nodokļu režīmi atkarībā no tonnāžas, kas noteikti Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē saskaņā ar Komisijas 1996. gada 20. martā un 2000. gada 2. augustā pieņemtajiem lēmumiem.

| (90) | Ņemot vērā, ka attiecināmo darbību saraksts tika veidots, iedvesmojoties no dažiem jau esošiem režīmiem, Beļģijas varas iestādes uzskata, ka Komisijai vajadzētu pret to attiekties tāpat, kā tā attiekusies pret citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā, ka attiecināmo darbību saraksts tika veidots, iedvesmojoties no dažiem jau esošiem režīmiem, Beļģijas varas iestādes uzskata, ka Komisijai vajadzētu pret to attiekties tāpat, kā tā attiekusies pret citām dalībvalstīm.

| (91) | Precīzāk Beļģijas varas iestādes norāda, ka attiecībā uz saistītām un īslaicīgām darbībām, ko uzņēmums veic, lai pilnībā izmantotu personālu un tā galvenajai funkcijai piešķirots aktīvus, un ar nosacījumu, ka šīs darbības ir minimālas salīdzinot ar šo galveno funkciju, šis teksts sastādīts, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes nodokļu atlaižu režīmu atkarībā no tonnāžas (25). |
| --- | --- |

(91)

Precīzāk Beļģijas varas iestādes norāda, ka attiecībā uz saistītām un īslaicīgām darbībām, ko uzņēmums veic, lai pilnībā izmantotu personālu un tā galvenajai funkcijai piešķirots aktīvus, un ar nosacījumu, ka šīs darbības ir minimālas salīdzinot ar šo galveno funkciju, šis teksts sastādīts, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes nodokļu atlaižu režīmu atkarībā no tonnāžas (25).

| (92) | Kas attiecas uz preču pārdošanu, kas nav paredzētas patērēšanai uz kuģa, kā luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas netieši saistīti ar jūras transportu, kā derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem, Beļģijas varas iestādes uzskata, ka šī pasākuma apraksts tāpat ticis sastādīts, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes nodokļu atlaižu režīmu atkarībā no tonnāžas. |
| --- | --- |

(92)

Kas attiecas uz preču pārdošanu, kas nav paredzētas patērēšanai uz kuģa, kā luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas netieši saistīti ar jūras transportu, kā derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem, Beļģijas varas iestādes uzskata, ka šī pasākuma apraksts tāpat ticis sastādīts, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes nodokļu atlaižu režīmu atkarībā no tonnāžas.

| (93) | Kas attiecas uz reklāmu un mārketingu, Beļģijas varas iestādes uzsver, ka komentāra 7. un 8. punkts attiecībā uz ESAO fiskālās vienošanās modeli citu papildu darbību skaitā, kas saistītas ar kuģa tiešo ekspluatāciju, ietver komerciālu reklāmu un propagandu (26). |
| --- | --- |

(93)

Kas attiecas uz reklāmu un mārketingu, Beļģijas varas iestādes uzsver, ka komentāra 7. un 8. punkts attiecībā uz ESAO fiskālās vienošanās modeli citu papildu darbību skaitā, kas saistītas ar kuģa tiešo ekspluatāciju, ietver komerciālu reklāmu un propagandu (26).

| (94) | Kas attiecas uz ienākumiem no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, “shipbrokerage” (27) darbība uz sev piederošo kuģu rēķina un rīcības kapitāla atsavināšana, tāda kā nekustamais īpašums, kas nepieciešams uzņēmuma vadībai un izmantojamo kuģu iekraušanas un izkraušanas darbiem nepieciešamie ekspluatācijas līdzekļi, Beļģijas varas iestādes to pamato ar motīviem (28), kas aizgūti no nīderlandiešu nodokļu atlaižu režīma atkarībā no tonnāžas (29). |
| --- | --- |

(94)

Kas attiecas uz ienākumiem no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, “shipbrokerage” (27) darbība uz sev piederošo kuģu rēķina un rīcības kapitāla atsavināšana, tāda kā nekustamais īpašums, kas nepieciešams uzņēmuma vadībai un izmantojamo kuģu iekraušanas un izkraušanas darbiem nepieciešamie ekspluatācijas līdzekļi, Beļģijas varas iestādes to pamato ar motīviem (28), kas aizgūti no nīderlandiešu nodokļu atlaižu režīma atkarībā no tonnāžas (29).

4.1.3.   Noteikumi, saskaņā ar kuriem paredzēts atļaut atvilkt no nodokļa, kas jau noteikts ar atlaidi atkarībā no tonnāžas, zaudējumus, kas radušies citos uzņēmuma sektoros, ciktāl šie zaudējumi nevarēja tikt atvilkti no uzņēmuma citos sektoros gūtajiem ieņēmumiem

| (95) | Beļģijas nodokļu likumi uzņēmumu nodokļa jautājumos paredz, ka uzņēmumus apliek ar nodokļiem, kas aprēķināti no ienākumu kopējās summas. Tas nozīmē ienākumu un zaudējumu līdzsvarošanu viena taksācijas gada laikā starp visiem uzņēmuma sektoriem un/vai iestādēm. |
| --- | --- |

(95)

Beļģijas nodokļu likumi uzņēmumu nodokļa jautājumos paredz, ka uzņēmumus apliek ar nodokļiem, kas aprēķināti no ienākumu kopējās summas. Tas nozīmē ienākumu un zaudējumu līdzsvarošanu viena taksācijas gada laikā starp visiem uzņēmuma sektoriem un/vai iestādēm.

| (96) | Beļģijas varas iestādes atgādina, ka atlaižu režīms nenosaka nodokļu atlaidi atkarībā no tonnāžas, bet ar nodokli apliekamo ienākumu, kas gūts no jūras navigācijas. |
| --- | --- |

(96)

Beļģijas varas iestādes atgādina, ka atlaižu režīms nenosaka nodokļu atlaidi atkarībā no tonnāžas, bet ar nodokli apliekamo ienākumu, kas gūts no jūras navigācijas.

| (97) | Līdz ar to, Beļģijas varas iestādes uzskata, ka Komisijas ieņemtā nostāja novedīs pie diskriminācijas beļģu uzņēmumu starpā, ņemot vērā, ka tie uzņēmumi, kuru darbība nav saistīta ar kuģošanas sektoru, var kompensēt iepriekšējā gadā dažos sektoros radušos zaudējumus ar peļņu, kas gūta citos darbības sektoros, lai gan šos zaudējumus nevar atvilkt no ienākumiem, ko nosaka kuģa tonnāža. |
| --- | --- |

(97)

Līdz ar to, Beļģijas varas iestādes uzskata, ka Komisijas ieņemtā nostāja novedīs pie diskriminācijas beļģu uzņēmumu starpā, ņemot vērā, ka tie uzņēmumi, kuru darbība nav saistīta ar kuģošanas sektoru, var kompensēt iepriekšējā gadā dažos sektoros radušos zaudējumus ar peļņu, kas gūta citos darbības sektoros, lai gan šos zaudējumus nevar atvilkt no ienākumiem, ko nosaka kuģa tonnāža.

4.1.4.   Nodokļu samazinājums par 50 % kuģiem, kas jaunāki par 5 gadiem un par 25 % kuģiem vecumā no 5 līdz 10 gadiem

| (98) | Beļģijas varas iestādes uzsver, ka Kopienas nostādnes oficiāli nepasludina nevienu noteikumu par piemērojamām likmēm, uz kuru dalībvalstis varētu atsaukties, iestrādājot to nodokļu atlaižu režīmos, nedz iespēju ieviest nodokļu atlaides jauniem kuģiem. Fakts, ka citi, agrāk pieņemtie režīmi neparedz šādu atlaidi, saskaņā ar Beļģijas varas iestāžu viedokli nevar kavēt Beļģiju tādu ieviest. |
| --- | --- |

(98)

Beļģijas varas iestādes uzsver, ka Kopienas nostādnes oficiāli nepasludina nevienu noteikumu par piemērojamām likmēm, uz kuru dalībvalstis varētu atsaukties, iestrādājot to nodokļu atlaižu režīmos, nedz iespēju ieviest nodokļu atlaides jauniem kuģiem. Fakts, ka citi, agrāk pieņemtie režīmi neparedz šādu atlaidi, saskaņā ar Beļģijas varas iestāžu viedokli nevar kavēt Beļģiju tādu ieviest.

| (99) | Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā no pieredzes norāda, ka vecākiem kuģiem ir lielāka tieksme reģistrēties zem ērtajiem karogiem. Beļģijas varas iestādes uzsver, ka šie argumenti ir nepamatoti un pretrunā ar patieso stāvokli, pievienojot savas 2003. gada 7. maija vēstules pielikumā izvilkumu no “Review of Maritime Transport” 2002. gada ziņojuma (30). |
| --- | --- |

(99)

Komisija savā 2003. gada 19. marta lēmumā no pieredzes norāda, ka vecākiem kuģiem ir lielāka tieksme reģistrēties zem ērtajiem karogiem. Beļģijas varas iestādes uzsver, ka šie argumenti ir nepamatoti un pretrunā ar patieso stāvokli, pievienojot savas 2003. gada 7. maija vēstules pielikumā izvilkumu no “Review of Maritime Transport” 2002. gada ziņojuma (30).

4.2.   Nodokļu pasākumi rēderu labā ārpus nodokļu atlaižu režīma

4.2.1.   Paātrinātās amortizācijas režīms

| (100) | Beļģijas varas iestādes informē, ka paātrinātas amortizācijas režīms ieviests 1951. gadā, un tas jau vairākkārt piedzīvojis izmaiņas, no kurām pēdējo – 1996. gadā. Tātad šis režīms noteikts pirms līguma parakstīšanas. Šis režīms tika iestrādāts likumdošanā ar 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumu, lai tam piešķirtu vislielāko juridisko drošību. |
| --- | --- |

(100)

Beļģijas varas iestādes informē, ka paātrinātas amortizācijas režīms ieviests 1951. gadā, un tas jau vairākkārt piedzīvojis izmaiņas, no kurām pēdējo – 1996. gadā. Tātad šis režīms noteikts pirms līguma parakstīšanas. Šis režīms tika iestrādāts likumdošanā ar 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumu, lai tam piešķirtu vislielāko juridisko drošību.

| (101) | Beļģijas varas iestādes iesniegušas Komisijai dažus pierādījumu elementus, lai apliecinātu, ka režīms pastāvējis jau pirms 1958. gada 1. janvāra līguma stāšanās spēkā. Patiešām Beļģijas varas iestādes savas 2003. gada 7. maija vēstules pielikumā pievienojušas Finanšu ministrijas iekšējo instrukciju, kas datēta ar 1951. gada 24. augustu un kurā izklāstīti specifiskā amortizācijas režīma piemērošanas nosacījumi kuģiem, kā arī Finanšu ministrijas Rēderu Galvenajai arodbiedrībai, 1967. gada 13. janvārī adresēto vēstuli, kurā norādīts, ka minētais režīms joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(101)

Beļģijas varas iestādes iesniegušas Komisijai dažus pierādījumu elementus, lai apliecinātu, ka režīms pastāvējis jau pirms 1958. gada 1. janvāra līguma stāšanās spēkā. Patiešām Beļģijas varas iestādes savas 2003. gada 7. maija vēstules pielikumā pievienojušas Finanšu ministrijas iekšējo instrukciju, kas datēta ar 1951. gada 24. augustu un kurā izklāstīti specifiskā amortizācijas režīma piemērošanas nosacījumi kuģiem, kā arī Finanšu ministrijas Rēderu Galvenajai arodbiedrībai, 1967. gada 13. janvārī adresēto vēstuli, kurā norādīts, ka minētais režīms joprojām ir spēkā.

4.2.2.   Reģistrācijas nodevu samazināšana kuģu hipotēkām, kuri nav paredzēti jūras pārvadājumiem

| (102) | Nodokļu atlaides var tikt atbalstītas principā, ja vien tās aprobežojas ar jūras transporta veicamajām darbībām. Beļģijas varas iestādes uzskata, ka reģistrācijas nodevu samazināšana jūras pārvadājumu kuģiem būtu saderīga ar Kopienas nostādņu 3.1. sadaļu, ja vien minētais pasākums izrādītos atbalsts līguma nozīmē. |
| --- | --- |

(102)

Nodokļu atlaides var tikt atbalstītas principā, ja vien tās aprobežojas ar jūras transporta veicamajām darbībām. Beļģijas varas iestādes uzskata, ka reģistrācijas nodevu samazināšana jūras pārvadājumu kuģiem būtu saderīga ar Kopienas nostādņu 3.1. sadaļu, ja vien minētais pasākums izrādītos atbalsts līguma nozīmē.

| (103) | Beļģijas varas iestādes norādīja, ka šī pasākuma ieviešana bijusi galvenokārt motivēta ar līdzīgu kuģu hipotēku reģistrācijas nodevu neesamību Nīderlandē un Luksemburgas Lielhercogistē. Viņuprāt, tādas nodevas neesamība divās Beļģijas kaimiņvalstīs nostādītu beļģu floti nelabvēlīgās pozīcijās no konkurētspējas viedokļa. |
| --- | --- |

(103)

Beļģijas varas iestādes norādīja, ka šī pasākuma ieviešana bijusi galvenokārt motivēta ar līdzīgu kuģu hipotēku reģistrācijas nodevu neesamību Nīderlandē un Luksemburgas Lielhercogistē. Viņuprāt, tādas nodevas neesamība divās Beļģijas kaimiņvalstīs nostādītu beļģu floti nelabvēlīgās pozīcijās no konkurētspējas viedokļa.

4.2.3.   Režīms, kas piemērojams kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā (31)

| (104) | Atbildot uz Komisijas 2003. gada 19. marta lēmumā izteiktajiem aizrādījumiem, Beļģijas varas iestādes, atsaucoties uz motīvu izklāstu, kas papildina ilgtermiņa programmas finansēšanas likumu, norāda, ka nodokļu atlaižu režīms ticis ieviests, lai padarītu kuģu tehnisko vadību konkurētspējīgāku un līgtu brīvās ekipāžas kuģiem uz vadības līguma pamata. Viņuprāt, šīm darbībām ir plašs tirgus, kurā Beļģija līdz šim ieņēmusi pavisam nelielu daļu. |
| --- | --- |

(104)

Atbildot uz Komisijas 2003. gada 19. marta lēmumā izteiktajiem aizrādījumiem, Beļģijas varas iestādes, atsaucoties uz motīvu izklāstu, kas papildina ilgtermiņa programmas finansēšanas likumu, norāda, ka nodokļu atlaižu režīms ticis ieviests, lai padarītu kuģu tehnisko vadību konkurētspējīgāku un līgtu brīvās ekipāžas kuģiem uz vadības līguma pamata. Viņuprāt, šīm darbībām ir plašs tirgus, kurā Beļģija līdz šim ieņēmusi pavisam nelielu daļu.

| (105) | Pēc Beļģijas varas iestāžu domām, Kopienas nostādnes nepārprotami min papildus darbību (tādu kā kuģu vadība) pārcelšanu uz trešajām valstīm (1.2. punkts, piektā daļa), kas nozīmē vel lielāku darba vietu zaudējumu, kā jūrā, tā uz sauszemes. Ilgtermiņa programmas finansēšanas likums paredz, ka vismaz 75 % no pārvaldījumā esošajiem kuģiem jābūt reģistrētiem Beļģijas kuģu reģistrā. Beļģijas varas iestādes vēlas atzīmēt, ka šāds nosacījums nav paredzēts nodokļu atlaižu režīmam, ko piemēro jūras transporta uzņēmumiem. Lai izmantotu šī režīma privilēģijas, pārvaldnieki var veikt tikai ar kuģu vadību saistītās darbības. |
| --- | --- |

(105)

Pēc Beļģijas varas iestāžu domām, Kopienas nostādnes nepārprotami min papildus darbību (tādu kā kuģu vadība) pārcelšanu uz trešajām valstīm (1.2. punkts, piektā daļa), kas nozīmē vel lielāku darba vietu zaudējumu, kā jūrā, tā uz sauszemes. Ilgtermiņa programmas finansēšanas likums paredz, ka vismaz 75 % no pārvaldījumā esošajiem kuģiem jābūt reģistrētiem Beļģijas kuģu reģistrā. Beļģijas varas iestādes vēlas atzīmēt, ka šāds nosacījums nav paredzēts nodokļu atlaižu režīmam, ko piemēro jūras transporta uzņēmumiem. Lai izmantotu šī režīma privilēģijas, pārvaldnieki var veikt tikai ar kuģu vadību saistītās darbības.

| (106) | Līdz ar to Beļģijas varas iestādes atzīst, ka nodokļu atlaižu noteikšanai viens un tas pats kuģis var tikt uzrunāts divas reizes: no rēdera viedokļa un no pārvaldnieka viedokļa. Tā kā šajā gadījumā ir runa par atšķirīgām juridiskām personām, Beļģijas varas iestādes uzskata, ka ir tikai normāli, ja atšķirīgi ienākumi tiek atšķirīgi noteikti un aplikti ar atšķirīgiem nodokļiem. Pēc Beļģijas varas iestāžu domām faktu, ka šajā gadījumā tiek piemērotas dažādas likmes, attaisno šāds konstatējums: atšķirīgas darbības dod tiesības uz atšķirīgu atalgojumu. |
| --- | --- |

(106)

Līdz ar to Beļģijas varas iestādes atzīst, ka nodokļu atlaižu noteikšanai viens un tas pats kuģis var tikt uzrunāts divas reizes: no rēdera viedokļa un no pārvaldnieka viedokļa. Tā kā šajā gadījumā ir runa par atšķirīgām juridiskām personām, Beļģijas varas iestādes uzskata, ka ir tikai normāli, ja atšķirīgi ienākumi tiek atšķirīgi noteikti un aplikti ar atšķirīgiem nodokļiem. Pēc Beļģijas varas iestāžu domām faktu, ka šajā gadījumā tiek piemērotas dažādas likmes, attaisno šāds konstatējums: atšķirīgas darbības dod tiesības uz atšķirīgu atalgojumu.

5.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

5.1.   Atbalsta esamība ES līguma nozīmē

| (107) | Pamatojoties uz Līguma 87. panta 1. punktu, ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(107)

Pamatojoties uz Līguma 87. panta 1. punktu, ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (108) | Izmantojot nodokļu atlaides atkarībā no tonnāžas Beļģijas varas iestādes plāno piešķirt priekšrocības zināmiem kuģiem, izmantojot valsts līdzekļus. Šīs subsīdijas draud radīt konkurences traucējumus un varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ņemot vērā minētus iemeslus, dažādās darbības, kas tiek aplūkotas formālās pārbaudes procedūras ietvaros, satur valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(108)

Izmantojot nodokļu atlaides atkarībā no tonnāžas Beļģijas varas iestādes plāno piešķirt priekšrocības zināmiem kuģiem, izmantojot valsts līdzekļus. Šīs subsīdijas draud radīt konkurences traucējumus un varētu iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Ņemot vērā minētus iemeslus, dažādās darbības, kas tiek aplūkotas formālās pārbaudes procedūras ietvaros, satur valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (109) | Kuģu paātrinātās amortizācijas režīms, kas piedāvā vēl augstsirdīgākus amortizācijas noteikumus nekā tie, kas paredzēti 1992. gada Beļģijas ienākumu nodokļu kodeksa 61. līdz 64. pantam, ir specifisks, ciktāl tas aprobežojas ar noteiktu aktīvu loku. Darbība patiešām satur valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(109)

Kuģu paātrinātās amortizācijas režīms, kas piedāvā vēl augstsirdīgākus amortizācijas noteikumus nekā tie, kas paredzēti 1992. gada Beļģijas ienākumu nodokļu kodeksa 61. līdz 64. pantam, ir specifisks, ciktāl tas aprobežojas ar noteiktu aktīvu loku. Darbība patiešām satur valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (110) | Vēl pienāktos pārbaudīt, vai reģistrācijas nodeva par jūras vai upju kuģu hipotēkas noteikšanu satur valsts palīdzību. Beļģijas varas iestādes nav iesniegušas faktus, kas apliecinātu, ka minētā reģistrācijas nodeva ir unikāls gadījums Kopienas ietvaros vai ka pārējās dalībvalstīs nav ekvivalenta nodokļa, reģistrējot kuģa hipotēku. |
| --- | --- |

(110)

Vēl pienāktos pārbaudīt, vai reģistrācijas nodeva par jūras vai upju kuģu hipotēkas noteikšanu satur valsts palīdzību. Beļģijas varas iestādes nav iesniegušas faktus, kas apliecinātu, ka minētā reģistrācijas nodeva ir unikāls gadījums Kopienas ietvaros vai ka pārējās dalībvalstīs nav ekvivalenta nodokļa, reģistrējot kuģa hipotēku.

| (111) | Līdz ar to Komisija atzīmē, ka reģistrācijas nodeva tiek maksāta par hipotēkām, kas ņemtas par nekustamajiem īpašumiem un ka minētais režīms neaprobežojas tikai ar kuģiem, neatkarīgi no tā, vai tos izmanto jūras transportam vai iekšējai navigācijai. Komisija atzīmē, ka saskaņā ar hipotēku reģistrācijas nodevu sistēmas loģiku, reģistrācijas nodeva jāietur proporcionāli hipotēkas summai, lai kāds būtu aktīvu veids, uz kuru attiecas minētā hipotēka. |
| --- | --- |

(111)

Līdz ar to Komisija atzīmē, ka reģistrācijas nodeva tiek maksāta par hipotēkām, kas ņemtas par nekustamajiem īpašumiem un ka minētais režīms neaprobežojas tikai ar kuģiem, neatkarīgi no tā, vai tos izmanto jūras transportam vai iekšējai navigācijai. Komisija atzīmē, ka saskaņā ar hipotēku reģistrācijas nodevu sistēmas loģiku, reģistrācijas nodeva jāietur proporcionāli hipotēkas summai, lai kāds būtu aktīvu veids, uz kuru attiecas minētā hipotēka.

| (112) | Sekojoši Komisija uzskata, ka šī nodokļa atcelšana vai jūtama samazināšana tikai vienai daļai attiecīgo darbības sektoru satur valsts palīdzību Līguma 7. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā, ka režīms turpinās pārējām darbībām, kas attiecas uz hipotēku reģistru. Turklāt tikai viena aktīvu kategorija attiecas uz šo pasākumu, citas aktīvu grupas, kas nav kuģi, šādu atlaidi nesaņem. Tātad šis pasākums nevar tikt pielīdzināts vispārējam pasākumam. |
| --- | --- |

(112)

Sekojoši Komisija uzskata, ka šī nodokļa atcelšana vai jūtama samazināšana tikai vienai daļai attiecīgo darbības sektoru satur valsts palīdzību Līguma 7. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā, ka režīms turpinās pārējām darbībām, kas attiecas uz hipotēku reģistru. Turklāt tikai viena aktīvu kategorija attiecas uz šo pasākumu, citas aktīvu grupas, kas nav kuģi, šādu atlaidi nesaņem. Tātad šis pasākums nevar tikt pielīdzināts vispārējam pasākumam.

| (113) | Visbeidzot, nodokļu atlaižu režīms pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā ir specifisks, tāpat kā tas, kas paredzēts rēderiem. Tātad tas satur valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(113)

Visbeidzot, nodokļu atlaižu režīms pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā ir specifisks, tāpat kā tas, kas paredzēts rēderiem. Tātad tas satur valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (114) | Līdz ar to Komisija atgādina, ka valsts atbalsta raksturs Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē tika pārbaudīts 2003. gada 19. marta lēmumā. Beļģijas varas iestādes, starp citu, neapstrīdēja šo vērtējumu komentāros, kurus tās iesniedza par minēto lēmumu. |
| --- | --- |

(114)

Līdz ar to Komisija atgādina, ka valsts atbalsta raksturs Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē tika pārbaudīts 2003. gada 19. marta lēmumā. Beļģijas varas iestādes, starp citu, neapstrīdēja šo vērtējumu komentāros, kurus tās iesniedza par minēto lēmumu.

| (115) | Vispārējā nozīmē Komisija uzskata, ka atbalsts, kas pakļauts formālajai pārbaudes procedūrai, līdz ar to ir nelikumīgs, ciktāl vairs nepastāv juridiski vai administratīvi šķēršļi to ieviešanai pēc Karaļa dekrēta pasludināšanas 2003. gada 7. maijā, pat ja reāla piešķīruma no iegūtās peļņas nav bijis. Komisija pauž nožēlu, ka Beļģija ieviesusi šos pasākumus, nesaņēmusi tās iepriekšēju piekrišanu. |
| --- | --- |

(115)

Vispārējā nozīmē Komisija uzskata, ka atbalsts, kas pakļauts formālajai pārbaudes procedūrai, līdz ar to ir nelikumīgs, ciktāl vairs nepastāv juridiski vai administratīvi šķēršļi to ieviešanai pēc Karaļa dekrēta pasludināšanas 2003. gada 7. maijā, pat ja reāla piešķīruma no iegūtās peļņas nav bijis. Komisija pauž nožēlu, ka Beļģija ieviesusi šos pasākumus, nesaņēmusi tās iepriekšēju piekrišanu.

5.2.   Juridiskais pamatojums

| (116) | Ņemot vērā 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, palīdzību, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādai palīdzībai nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ar vispārējām interesēm, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Komisija uzskata 87. panta, 3. punkta c) apakšpunktu par piemērotu juridisku pamatojumu, kas piemērojams šim konkrētajam gadījumam. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, palīdzību, kas veicina atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādai palīdzībai nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā ar vispārējām interesēm, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Komisija uzskata 87. panta, 3. punkta c) apakšpunktu par piemērotu juridisku pamatojumu, kas piemērojams šim konkrētajam gadījumam.

| (117) | Atbalsts kuģniecības sektora labā jāizskata arī no Kopienas nostādņu viedokļa par valsts atbalstu jūras transportam. Šīs nostādnes nosaka valsts atbalsta sistēmas, kuras var ieviest, lai atbalstītu jūras transporta sektora intereses Kopienas ietvaros šādu kopēju galveno mērķu labā:






  — | nosargāt nodarbinātību Kopienas ietvaros (jūrā un uz sauszemes), |
| --- | --- | --- |

(117)

Atbalsts kuģniecības sektora labā jāizskata arī no Kopienas nostādņu viedokļa par valsts atbalstu jūras transportam. Šīs nostādnes nosaka valsts atbalsta sistēmas, kuras var ieviest, lai atbalstītu jūras transporta sektora intereses Kopienas ietvaros šādu kopēju galveno mērķu labā:

—

nosargāt nodarbinātību Kopienas ietvaros (jūrā un uz sauszemes),

| — | uzlabot drošību, |
| --- | --- |

—

uzlabot drošību,

| — | saglabāt kuģošanas prasmes un kompetences Kopienas ietvaros. |
| --- | --- |

—

saglabāt kuģošanas prasmes un kompetences Kopienas ietvaros.

| (118) | Ņemot vērā, ka formālajā pārbaudes procedūrā izskatītie pasākumi jau ieviesti, pieklājas atsaukties uz spēkā esošo dokumentu un laiku, kad dažādie pasākumi stājušies spēkā. Tātad Komisija uzsākusi visu uz spēkā esošo Kopienas nostādņu pamata, kas, kā zināms, publicētas 2004. gada 17. janvārī (32), izskatīto pasākumu analīzi saistībā ar plānoto, dažādo nodokļu pasākumu saderību. Pie tam jaunās nostādnes īpaši neatšķiras no vecajām, runājot par palīdzības pasākumiem attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem (33), izņemot nosacījumus kuģu pārvaldnieku atalgojumam trešo personu labā. Ja izskatītie pasākumi varēja attiekties uz citiem, ar jūras transportu nesaistītiem, sektoriem, Komisija atsaucās uz Kopienas nostādnēm, kas piemērojamas valsts atbalstam šajos sektoros. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā, ka formālajā pārbaudes procedūrā izskatītie pasākumi jau ieviesti, pieklājas atsaukties uz spēkā esošo dokumentu un laiku, kad dažādie pasākumi stājušies spēkā. Tātad Komisija uzsākusi visu uz spēkā esošo Kopienas nostādņu pamata, kas, kā zināms, publicētas 2004. gada 17. janvārī (32), izskatīto pasākumu analīzi saistībā ar plānoto, dažādo nodokļu pasākumu saderību. Pie tam jaunās nostādnes īpaši neatšķiras no vecajām, runājot par palīdzības pasākumiem attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem (33), izņemot nosacījumus kuģu pārvaldnieku atalgojumam trešo personu labā. Ja izskatītie pasākumi varēja attiekties uz citiem, ar jūras transportu nesaistītiem, sektoriem, Komisija atsaucās uz Kopienas nostādnēm, kas piemērojamas valsts atbalstam šajos sektoros.

5.3.   No nodokļu atlaižu režīma izrietošo pasākumu analīze

| (119) | Uz iepriekš teiktā pamata Komisija pieņem zināšanai ieinteresēto pušu izteiktos apsvērumus par nepieciešamību izvērst formālo pārbaudes procedūru līdz nodokļu pasākumu piemērošanai bagarēšanas sektoram. Komisija atgādina, ka šis ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspekts nevar būt šī lēmuma priekšmets, ņemot vērā, ka lēmums uzsākt formālo pārbaudes procedūru neattiecas uz šo aspektu. Atgādinājumam Komisija, lemjot par pārbaudes procedūras uzsākšanu, patiesi uzskatīja, ka ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā paredzētie nosacījumi bijuši pietiekami, lai nodalītu no ienākumiem, kas radušies, izmantojot nodokļu priekšrocības, visas ar tauvā vilkšanu saistītās darbības, kas neizriet no jūras transporta definīcijas. Šo novērtējumu apstrīdēja vairākas ieinteresētās puses, pat, ja tās saskaņā ar 2003. gada 19. marta lēmumu netika aicinātas izteikt savus apsvērumus šajā ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspektā. Komisija piedāvā izskatīt šo ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspektu citā lēmumā, veicot padziļinātu ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma seku izpēti uz tauvā vilkšanas sektoru Beļģijā. |
| --- | --- |

(119)

Uz iepriekš teiktā pamata Komisija pieņem zināšanai ieinteresēto pušu izteiktos apsvērumus par nepieciešamību izvērst formālo pārbaudes procedūru līdz nodokļu pasākumu piemērošanai bagarēšanas sektoram. Komisija atgādina, ka šis ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspekts nevar būt šī lēmuma priekšmets, ņemot vērā, ka lēmums uzsākt formālo pārbaudes procedūru neattiecas uz šo aspektu. Atgādinājumam Komisija, lemjot par pārbaudes procedūras uzsākšanu, patiesi uzskatīja, ka ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā paredzētie nosacījumi bijuši pietiekami, lai nodalītu no ienākumiem, kas radušies, izmantojot nodokļu priekšrocības, visas ar tauvā vilkšanu saistītās darbības, kas neizriet no jūras transporta definīcijas. Šo novērtējumu apstrīdēja vairākas ieinteresētās puses, pat, ja tās saskaņā ar 2003. gada 19. marta lēmumu netika aicinātas izteikt savus apsvērumus šajā ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspektā. Komisija piedāvā izskatīt šo ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma aspektu citā lēmumā, veicot padziļinātu ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma seku izpēti uz tauvā vilkšanas sektoru Beļģijā.

| (120) | Vairāku ieinteresēto pušu izteikto apsvērumu un Beļģijas varas iestāžu iesniegto komentāru gaismā Komisija pakāpeniski aplūko septiņus punktus, kuru sakarā tā 2003. gada 19. martā uzsākusi formālu pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(120)

Vairāku ieinteresēto pušu izteikto apsvērumu un Beļģijas varas iestāžu iesniegto komentāru gaismā Komisija pakāpeniski aplūko septiņus punktus, kuru sakarā tā 2003. gada 19. martā uzsākusi formālu pārbaudes procedūru.

5.3.1.   Likme kuģiem virs 40 000 tonnām

| (121) | Komisija vispirms atzīmē, ka Beļģijas varas iestādes apņēmās nepiemērot 0,05 euro likmi, līdz Komisija nebūs pieņēmusi lēmumu par tās saderību ar kopējo tirgu pēc formālās pārbaudes procedūras pabeigšanas. Šis mērs tātad netika ieviests. |
| --- | --- |

(121)

Komisija vispirms atzīmē, ka Beļģijas varas iestādes apņēmās nepiemērot 0,05 euro likmi, līdz Komisija nebūs pieņēmusi lēmumu par tās saderību ar kopējo tirgu pēc formālās pārbaudes procedūras pabeigšanas. Šis mērs tātad netika ieviests.

| (122) | Līdz ar to Komisija atzīmē, ka neviens no nodokļu atlaižu režīmiem atkarībā no tonnāžas, ko Komisija pieņēmusi agrāk, neparedzēja īpašu pieeju ļoti lielas jaudas kuģiem un Kopienas nostādnes ļauj noteikt pieņemamā līmenī likmes, kas attiecas uz nodokļu atlaižu režīmu. Turklāt Komisijai nav pietiekamas pieredzes šajos režīmu jautājumos, lai zinātu, vai likmes bijušas pietiekami pievilcīgas, lai rosinātu rēderus repatriēt tādus lieltonnāžas kuģus, uz kuriem attiektos 0,05 euro likme, no trešo valstu karogiem uz Kopienas karogu. |
| --- | --- |

(122)

Līdz ar to Komisija atzīmē, ka neviens no nodokļu atlaižu režīmiem atkarībā no tonnāžas, ko Komisija pieņēmusi agrāk, neparedzēja īpašu pieeju ļoti lielas jaudas kuģiem un Kopienas nostādnes ļauj noteikt pieņemamā līmenī likmes, kas attiecas uz nodokļu atlaižu režīmu. Turklāt Komisijai nav pietiekamas pieredzes šajos režīmu jautājumos, lai zinātu, vai likmes bijušas pietiekami pievilcīgas, lai rosinātu rēderus repatriēt tādus lieltonnāžas kuģus, uz kuriem attiektos 0,05 euro likme, no trešo valstu karogiem uz Kopienas karogu.

| (123) | Komisija uzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu Beļģijas varas iestāžu ieceri piemērot īpašo 0,05 euro likmi, kas paredzēta kuģiem virs 40 000 tonnām, arī kuģiem, kas jau iet zem kādas no dalībvalsts karogiem. Vadlīniju mērķis galvenokārt ir nostiprināt Kopienas floti un tieši šādā veidā radīt darba vietas Kopienas ietvaros, kā arī, citu starpā, pārliecināties, ka kuģi ir pakļauti Kopienas tiesību aktiem drošības jomā. Skaidrs, ka šis mērķis ir sasniegts, ja kuģis jau iet zem kādas no dalībvalsts karogiem. |
| --- | --- |

(123)

Komisija uzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu Beļģijas varas iestāžu ieceri piemērot īpašo 0,05 euro likmi, kas paredzēta kuģiem virs 40 000 tonnām, arī kuģiem, kas jau iet zem kādas no dalībvalsts karogiem. Vadlīniju mērķis galvenokārt ir nostiprināt Kopienas floti un tieši šādā veidā radīt darba vietas Kopienas ietvaros, kā arī, citu starpā, pārliecināties, ka kuģi ir pakļauti Kopienas tiesību aktiem drošības jomā. Skaidrs, ka šis mērķis ir sasniegts, ja kuģis jau iet zem kādas no dalībvalsts karogiem.

| (124) | Šajā sakarā pienāktos izvairīties no tā, ka rēderi tomēr mēģina gūt labumu no 0,05 euro likmes, repatriējot savus kuģus no Kopienas karoga uz Beļģijas karogu ar pārejas periodu, uz laiku tos piereģistrējot zem kādas trešās valsts karoga. Tāpēc, lai pārliecinātos, ka 0,05 euro likmes ieviešana neizraisīs nekādas karoga maiņas Kopienas iekšienē, Komisija kuģiem, kas nāk no trešo valstu reģistriem, uzskata par nepieciešamu ieviest minimālo 5 gadu periodu, kura laikā kuģis, kas atgriezies zem beļģu karoga, būtu bijis iepriekš reģistrēts zem karoga, kas nav Kopienas dalībvalsts karogs. Šāds nosacījums patiešām ļautu sasniegt Kopienas nostādnēs definēto mērķi, kas paredz Kopienas rēderu kontrolēto un trešajās valstīs reģistrēto kuģu pārcelšanu uz Kopienas reģistru, vienlaikus novēršot viltus apmaiņas risku Kopienas iekšienē. |
| --- | --- |

(124)

Šajā sakarā pienāktos izvairīties no tā, ka rēderi tomēr mēģina gūt labumu no 0,05 euro likmes, repatriējot savus kuģus no Kopienas karoga uz Beļģijas karogu ar pārejas periodu, uz laiku tos piereģistrējot zem kādas trešās valsts karoga. Tāpēc, lai pārliecinātos, ka 0,05 euro likmes ieviešana neizraisīs nekādas karoga maiņas Kopienas iekšienē, Komisija kuģiem, kas nāk no trešo valstu reģistriem, uzskata par nepieciešamu ieviest minimālo 5 gadu periodu, kura laikā kuģis, kas atgriezies zem beļģu karoga, būtu bijis iepriekš reģistrēts zem karoga, kas nav Kopienas dalībvalsts karogs. Šāds nosacījums patiešām ļautu sasniegt Kopienas nostādnēs definēto mērķi, kas paredz Kopienas rēderu kontrolēto un trešajās valstīs reģistrēto kuģu pārcelšanu uz Kopienas reģistru, vienlaikus novēršot viltus apmaiņas risku Kopienas iekšienē.

| (125) | Tādējādi Komisija uzskata 0,05 euro likmes ieviešanu ik pa 100 tonnām kuģiem virs 40 000 tonnām, kā tas paredzēts 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punktā, par saderīgu ar kopējo tirgu, ar nosacījumu, ka šiem kuģiem jābūt jauniem vai vismaz piecus pēdējos gadus reģistrētiem zem karoga, kas nav Kopienas dalībvalsts karogs. Ja šis nosacījums netiek kontrolēts, Komisija uzskata, ka šis pasākums nav saderīgs ar kopējo tirgu. Patiešām šādu garantiju neesamības gadījumā pastāv nopietns risks, ka minētā 0,05 euro likme radīs konkurences traucējumus Kopienas iekšienē. |
| --- | --- |

(125)

Tādējādi Komisija uzskata 0,05 euro likmes ieviešanu ik pa 100 tonnām kuģiem virs 40 000 tonnām, kā tas paredzēts 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punktā, par saderīgu ar kopējo tirgu, ar nosacījumu, ka šiem kuģiem jābūt jauniem vai vismaz piecus pēdējos gadus reģistrētiem zem karoga, kas nav Kopienas dalībvalsts karogs. Ja šis nosacījums netiek kontrolēts, Komisija uzskata, ka šis pasākums nav saderīgs ar kopējo tirgu. Patiešām šādu garantiju neesamības gadījumā pastāv nopietns risks, ka minētā 0,05 euro likme radīs konkurences traucējumus Kopienas iekšienē.

5.3.2.   Ienākumu, kas radušies zināmu darbību rezultātā, nosegšana ar nodokļu atlaižu režīmu

| (126) | Komisija vispirms atzīmē, ka darbības, kas ir formālās pārbaudes procedūras uzsākšanas priekšmets, ņemtas no saraksta, ko Beļģijas varas iestādes iesniegušas Komisijai savā 2002. gada 5. decembra atbildes vēstulē. Kā to atgādina Beļģijas varas iestādes savā 2003. gada 7. maija vēstulē, Beļģija, sastādot šo orientējošo sarakstu, vadījusies no ESAO fiskālās vienošanās modeļa attiecībā uz ienākumiem un mantu, kā arī Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē ieviestajiem, ar tonnāžu saistītajiem tā saucamajiem taksācijas režīmiem. |
| --- | --- |

(126)

Komisija vispirms atzīmē, ka darbības, kas ir formālās pārbaudes procedūras uzsākšanas priekšmets, ņemtas no saraksta, ko Beļģijas varas iestādes iesniegušas Komisijai savā 2002. gada 5. decembra atbildes vēstulē. Kā to atgādina Beļģijas varas iestādes savā 2003. gada 7. maija vēstulē, Beļģija, sastādot šo orientējošo sarakstu, vadījusies no ESAO fiskālās vienošanās modeļa attiecībā uz ienākumiem un mantu, kā arī Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē ieviestajiem, ar tonnāžu saistītajiem tā saucamajiem taksācijas režīmiem.

| (127) | Komisija atzīmē, ka darbību sarakstā, kas attiecas uz procedūras uzsākšanu, vienlaikus figurē ienākumus veidojošās darbības, par kurām ir ļoti svarīgi zināt, vai tās ir attiecināmas vai nē, un darbības, kas rēderiem nes vienīgi zaudējumus, tādēļ jautājums par to attiecināmību nešķiet tik svarīgs. Šīs pēdējās darbības patiešām ir nesaraujami saistītas ar jūras transporta darbībām, tāpēc liktos loģiski iekļaut to radītos zaudējumus grāmatvedības uzskaitē, aprēķinot ienākumus, kas pakļauti nodokļu atlaižu režīmam, ja vien šie zaudējumi netiek norakstīti no ienākumiem, kas aprēķināti iespējamām neattiecināmām darbībām. |
| --- | --- |

(127)

Komisija atzīmē, ka darbību sarakstā, kas attiecas uz procedūras uzsākšanu, vienlaikus figurē ienākumus veidojošās darbības, par kurām ir ļoti svarīgi zināt, vai tās ir attiecināmas vai nē, un darbības, kas rēderiem nes vienīgi zaudējumus, tādēļ jautājums par to attiecināmību nešķiet tik svarīgs. Šīs pēdējās darbības patiešām ir nesaraujami saistītas ar jūras transporta darbībām, tāpēc liktos loģiski iekļaut to radītos zaudējumus grāmatvedības uzskaitē, aprēķinot ienākumus, kas pakļauti nodokļu atlaižu režīmam, ja vien šie zaudējumi netiek norakstīti no ienākumiem, kas aprēķināti iespējamām neattiecināmām darbībām.

5.3.2.1.   Papildu un īslaicīgas darbības

| (128) | Kas attiecas uz papildu un īslaicīgām darbībām, “kuras uzņēmums veic, lai pilnībā izmantotu personālu un aktīvus, kas paredzēti uzņēmuma galvenās funkcijas nodrošināšanai, ja tās ir minimālas, salīdzinot ar šo galveno funkciju”, Komisija atzīmē, ka Beļģijas varas iestādes nav sniegušas argumentus, kas pārliecinātu, ka šādas darbības ir nepieciešamas vai nesaraujami saistītas ar jūras transporta darbībām, kā arī nav precizējušas, kādos ietvaros un ar kādiem nosacījumiem zināmas, pēc sava rakstura neattiecināmas darbības varēja šajā sakarā iekļaut pie nodokļu atlaižu režīmā minētajām. |
| --- | --- |

(128)

Kas attiecas uz papildu un īslaicīgām darbībām, “kuras uzņēmums veic, lai pilnībā izmantotu personālu un aktīvus, kas paredzēti uzņēmuma galvenās funkcijas nodrošināšanai, ja tās ir minimālas, salīdzinot ar šo galveno funkciju”, Komisija atzīmē, ka Beļģijas varas iestādes nav sniegušas argumentus, kas pārliecinātu, ka šādas darbības ir nepieciešamas vai nesaraujami saistītas ar jūras transporta darbībām, kā arī nav precizējušas, kādos ietvaros un ar kādiem nosacījumiem zināmas, pēc sava rakstura neattiecināmas darbības varēja šajā sakarā iekļaut pie nodokļu atlaižu režīmā minētajām.

| (129) | Tātad Komisija uzskata, ka tādas darbības, kas nevar iekļauties kādā no attiecināmo darbību kategorijām, pieskaitāmas pie neattiecināmām darbībām. Komisija atgādina, ka savos pēdējos lēmumos attiecībā uz neattiecināmām darbībām nemainīgi palikusi pie stingras nostājas, lai izvairītos no jebkurām nelikumībām, piemērojot atlaižu režīmus jūras transporta labā. |
| --- | --- |

(129)

Tātad Komisija uzskata, ka tādas darbības, kas nevar iekļauties kādā no attiecināmo darbību kategorijām, pieskaitāmas pie neattiecināmām darbībām. Komisija atgādina, ka savos pēdējos lēmumos attiecībā uz neattiecināmām darbībām nemainīgi palikusi pie stingras nostājas, lai izvairītos no jebkurām nelikumībām, piemērojot atlaižu režīmus jūras transporta labā.

| (130) | Visbeidzot Komisija uzskata, ka skaidru ierobežojumu un noteikumu trūkums šo darbību izdevumu segšanai var radīt potenciāli nozīmīgu novirzi no režīma sākotnējā mērķa. |
| --- | --- |

(130)

Visbeidzot Komisija uzskata, ka skaidru ierobežojumu un noteikumu trūkums šo darbību izdevumu segšanai var radīt potenciāli nozīmīgu novirzi no režīma sākotnējā mērķa.

| (131) | Visu augstākminēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka šo darbību nosegšana ar nodokļu atlaižu režīmu nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(131)

Visu augstākminēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka šo darbību nosegšana ar nodokļu atlaižu režīmu nav saderīga ar kopējo tirgu.

5.3.2.2.   Preču pārdošana, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa

| (132) | Šajā gadījumā pieklātos pārbaudīt, vai preču pārdošana, kas nav paredzētas patērēšanai uz kuģa, kā luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu, kā derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem, var uzskatīt par attiecināmām darbībām. |
| --- | --- |

(132)

Šajā gadījumā pieklātos pārbaudīt, vai preču pārdošana, kas nav paredzētas patērēšanai uz kuģa, kā luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu, kā derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem, var uzskatīt par attiecināmām darbībām.

| (133) | Savos iepriekšējos lēmumos, vēloties uzturēt Kopienas iekšienē taisnīgu, Kopienas nostādņu mērķiem atbilstošu konkurences vidi, Komisija stingri raudzījusies, lai nodokļu atlaižu režīmi nesegtu preču pārdošanu vai pakalpojumu sniegšanu, kas nav tieši saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa jūru. Komisija uzskatījusi, ka luksusa priekšmetu pārdošana un derības, spēļu galdi un kazino uz attiecināmiem kuģiem nevar būt nesaraujami saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa jūru, tātad šīs darbības nevar būt attiecināmas. Tieši šādu apsvērumu rezultātā tādas darbības vienmēr tikušas nepārprotami izslēgtas no īru (34), somu (35) un franču (36) nodokļu atlaižu režīmiem. |
| --- | --- |

(133)

Savos iepriekšējos lēmumos, vēloties uzturēt Kopienas iekšienē taisnīgu, Kopienas nostādņu mērķiem atbilstošu konkurences vidi, Komisija stingri raudzījusies, lai nodokļu atlaižu režīmi nesegtu preču pārdošanu vai pakalpojumu sniegšanu, kas nav tieši saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa jūru. Komisija uzskatījusi, ka luksusa priekšmetu pārdošana un derības, spēļu galdi un kazino uz attiecināmiem kuģiem nevar būt nesaraujami saistīti ar pasažieru pārvadājumiem pa jūru, tātad šīs darbības nevar būt attiecināmas. Tieši šādu apsvērumu rezultātā tādas darbības vienmēr tikušas nepārprotami izslēgtas no īru (34), somu (35) un franču (36) nodokļu atlaižu režīmiem.

| (134) | Komisija uzskata, ka Beļģijas varas iestādes nevar atsaukties uz attiecīgajiem kādas dalībvalsts nodokļu režīmu piemērošanas dokumentiem, tāpēc, ka tie nav bijuši iesniegti Komisijai kā paziņojuma priekšmets un nav minēti Komisijas lēmumā par minētā režīma atbalstīšanu. Citiem vārdiem sakot, dalībvalsts nevar atsaukties uz nelikumīgas palīdzības pastāvēšanu citā dalībvalstī, lai attaisnotu analoģisku palīdzību pastāvēšanu pašas teritorijā. |
| --- | --- |

(134)

Komisija uzskata, ka Beļģijas varas iestādes nevar atsaukties uz attiecīgajiem kādas dalībvalsts nodokļu režīmu piemērošanas dokumentiem, tāpēc, ka tie nav bijuši iesniegti Komisijai kā paziņojuma priekšmets un nav minēti Komisijas lēmumā par minētā režīma atbalstīšanu. Citiem vārdiem sakot, dalībvalsts nevar atsaukties uz nelikumīgas palīdzības pastāvēšanu citā dalībvalstī, lai attaisnotu analoģisku palīdzību pastāvēšanu pašas teritorijā.

| (135) | Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka patērēšanai uz kuģa neparedzēto preču un pakalpojumu pārdošanas nosegšana ar nodokļu atlaižu režīmu nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka patērēšanai uz kuģa neparedzēto preču un pakalpojumu pārdošanas nosegšana ar nodokļu atlaižu režīmu nav saderīga ar kopējo tirgu.

5.3.2.3.   Reklāma un mārketings

| (136) | Būtu vēlams nodalīt ar reklāmu un mārketingu saistītās darbības, kas rada rēderim izdevumus (pakalpojums, ko sniedz trešā persona) vai ir ienākumu avots (rēdera sniegtais pakalpojums). |
| --- | --- |

(136)

Būtu vēlams nodalīt ar reklāmu un mārketingu saistītās darbības, kas rada rēderim izdevumus (pakalpojums, ko sniedz trešā persona) vai ir ienākumu avots (rēdera sniegtais pakalpojums).

| (137) | Ja tās rada izdevumus, kas saistīti ar jūras transportu (reklāmas un mārketinga izdevumi kuģošanas kompānijas darbības pašas labā), reklāma un mārketings jāiekļauj nodokļu atlaižu režīmā. Patiešām reklāmas un mārketinga darbības šajā gadījumā pieskaitāmas pie attiecināmām darbībām tādā nozīmē, ka tās nerada ieņēmumus kuģošanas kompānijai. |
| --- | --- |

(137)

Ja tās rada izdevumus, kas saistīti ar jūras transportu (reklāmas un mārketinga izdevumi kuģošanas kompānijas darbības pašas labā), reklāma un mārketings jāiekļauj nodokļu atlaižu režīmā. Patiešām reklāmas un mārketinga darbības šajā gadījumā pieskaitāmas pie attiecināmām darbībām tādā nozīmē, ka tās nerada ieņēmumus kuģošanas kompānijai.

| (138) | Ja reklāmas un mārketinga darbības ir ienākumu avots kuģošanas kompānijai, pieklātos pārliecināties, vai tās nesaraujami saistītas ar jūras transporta darbību. Piemēram, Komisija Kopienas nostādņu gaismā uzskata, ka tikai ar jūras transportu tieši saistītās darbības var būt attiecināmas uz nodokļu atlaižu režīmiem un “darbības, kurām nav nekāda sakara ar jūras transportu”, nevar tādas būt. Reklāmas vietu pārdošana uz pasažieru kuģiem ir uzņēmuma, kas nodarbojas ar pasažieru pārvadāšanu pa jūru, normāla darbība. Šādā gadījumā šīs darbības iekļaušana nodokļu atlaižu režīmā var tikt uzskatīta par saderīgu ar kopējo tirgu. Toties, ja reklāmas un mārketinga darbības ir kuģošanas kompānijas papildu darbības, kas nav tieši saistītas ar tās jūras transporta pakalpojumiem, Komisija uzskata, ka tās nevar tikt uzskatītas par attiecināmām. |
| --- | --- |

(138)

Ja reklāmas un mārketinga darbības ir ienākumu avots kuģošanas kompānijai, pieklātos pārliecināties, vai tās nesaraujami saistītas ar jūras transporta darbību. Piemēram, Komisija Kopienas nostādņu gaismā uzskata, ka tikai ar jūras transportu tieši saistītās darbības var būt attiecināmas uz nodokļu atlaižu režīmiem un “darbības, kurām nav nekāda sakara ar jūras transportu”, nevar tādas būt. Reklāmas vietu pārdošana uz pasažieru kuģiem ir uzņēmuma, kas nodarbojas ar pasažieru pārvadāšanu pa jūru, normāla darbība. Šādā gadījumā šīs darbības iekļaušana nodokļu atlaižu režīmā var tikt uzskatīta par saderīgu ar kopējo tirgu. Toties, ja reklāmas un mārketinga darbības ir kuģošanas kompānijas papildu darbības, kas nav tieši saistītas ar tās jūras transporta pakalpojumiem, Komisija uzskata, ka tās nevar tikt uzskatītas par attiecināmām.

5.3.2.4.   Ienākumi, kas iegūti no rīcības kapitāla īslaicīgām investīcijām

| (139) | Tāpat kā jebkurā tirdzniecības uzņēmumā, kuģošanas kompānijas ienākumi, kas gūti no rīcības kapitāla īslaicīgiem ieguldījumiem, izriet no parastās finanšu vadības prakses. Līdz ar to šie ienākumi var būt ar zināmu nozīmi kuģošanas kompānijām, kuru darbībām ir izteikts sezonas raksturs. |
| --- | --- |

(139)

Tāpat kā jebkurā tirdzniecības uzņēmumā, kuģošanas kompānijas ienākumi, kas gūti no rīcības kapitāla īslaicīgiem ieguldījumiem, izriet no parastās finanšu vadības prakses. Līdz ar to šie ienākumi var būt ar zināmu nozīmi kuģošanas kompānijām, kuru darbībām ir izteikts sezonas raksturs.

| (140) | Tekošo līdzekļu ieguldījums īstermiņa noguldījumos ir parasta darbība, kas tieši saistīta ar kuģošanas kompānijas galveno darbību. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šie ienākumi ir attiecināmi, ciktāl tie atbilst kuģošanas kompānijas parastajiem tekošajiem finanšu ienākumiem saistībā ar attiecināmo darbību veikšanu. Ja finanšu ienākumi iegūti no kuģošanas kompānijas ārpuskārtas likvīdiem vai attiecas uz ilgtermiņa noguldījumiem, vai arī atbilst līdzekļiem, kas gūti no neattiecināmām darbībām, tādā gadījumā Komisija uzskata, ka tie nevar būt attiecināmi uz nodokļu atlaižu režīmu. |
| --- | --- |

(140)

Tekošo līdzekļu ieguldījums īstermiņa noguldījumos ir parasta darbība, kas tieši saistīta ar kuģošanas kompānijas galveno darbību. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šie ienākumi ir attiecināmi, ciktāl tie atbilst kuģošanas kompānijas parastajiem tekošajiem finanšu ienākumiem saistībā ar attiecināmo darbību veikšanu. Ja finanšu ienākumi iegūti no kuģošanas kompānijas ārpuskārtas likvīdiem vai attiecas uz ilgtermiņa noguldījumiem, vai arī atbilst līdzekļiem, kas gūti no neattiecināmām darbībām, tādā gadījumā Komisija uzskata, ka tie nevar būt attiecināmi uz nodokļu atlaižu režīmu.

| (141) | Tātad Komisija uzskata, ka no rīcības kapitāla īslaicīgām investīcijām iegūto ienākumu iekļaušana ir saderīga ar kopējo tirgu, ciktāl šie ienākumi atbilst kuģošanas kompānijas parastajiem tekošajiem finanšu ienākumiem, kas gūti veicot attiecināmas darbības. |
| --- | --- |

(141)

Tātad Komisija uzskata, ka no rīcības kapitāla īslaicīgām investīcijām iegūto ienākumu iekļaušana ir saderīga ar kopējo tirgu, ciktāl šie ienākumi atbilst kuģošanas kompānijas parastajiem tekošajiem finanšu ienākumiem, kas gūti veicot attiecināmas darbības.

5.3.2.5.   “Shipbrokerage” darbība uz sev piederošo kuģu rēķina

| (142) | Shipbrokerage darbība nozīmē meklēt kravas ostas terminālā rēdera labā un aizstāvēt viņa intereses. Shipbrokerage darbība paša labā nozīmē meklēt ostas terminālā papildu kravas, lai noslogotu pašu kuģus. |
| --- | --- |

(142)

Shipbrokerage darbība nozīmē meklēt kravas ostas terminālā rēdera labā un aizstāvēt viņa intereses. Shipbrokerage darbība paša labā nozīmē meklēt ostas terminālā papildu kravas, lai noslogotu pašu kuģus.

| (143) | Beļģijas varas iestādes uzsvēra, ka, ieviešot nodokļu atlaižu režīmu atkarībā no tonnāžas (37), tās esot balstījušās uz Nīderlandes likumā izklāstītajiem motīviem. Komisija atgādina, ka nevarēs izmantot šo argumentu, lai norādītu uz šīs darbības attiecināmo raksturu. |
| --- | --- |

(143)

Beļģijas varas iestādes uzsvēra, ka, ieviešot nodokļu atlaižu režīmu atkarībā no tonnāžas (37), tās esot balstījušās uz Nīderlandes likumā izklāstītajiem motīviem. Komisija atgādina, ka nevarēs izmantot šo argumentu, lai norādītu uz šīs darbības attiecināmo raksturu.

| (144) | Tomēr Komisija atzīmē, ka šī darbība nerada ienākumus kuģošanas kompānijai, ciktāl tā nozīmē parastu rēdera darbību, rūpējoties par savu kuģu maksimālu noslogojumu. Patiešām, šī darbība nerada pievienoto vērtību, kas ir katra apgrozījuma pamatā, no rēdera esošajiem klientiem un nevar pretendēt uz specifisku atalgojumu no jaunatrastajiem klientiem kravas papildināšanai. Šajā gadījumā ir runa par parastu rēdera darbību, kurš rūpējas par savu aktīvu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(144)

Tomēr Komisija atzīmē, ka šī darbība nerada ienākumus kuģošanas kompānijai, ciktāl tā nozīmē parastu rēdera darbību, rūpējoties par savu kuģu maksimālu noslogojumu. Patiešām, šī darbība nerada pievienoto vērtību, kas ir katra apgrozījuma pamatā, no rēdera esošajiem klientiem un nevar pretendēt uz specifisku atalgojumu no jaunatrastajiem klientiem kravas papildināšanai. Šajā gadījumā ir runa par parastu rēdera darbību, kurš rūpējas par savu aktīvu rentabilitāti.

| (145) | Sakarā ar augstākminētajiem iemesliem Komisija uzskata, ka shipbrokerage darbības paša labā iekļaušana nodokļu atlaižu režīmā ir saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(145)

Sakarā ar augstākminētajiem iemesliem Komisija uzskata, ka shipbrokerage darbības paša labā iekļaušana nodokļu atlaižu režīmā ir saderīga ar kopējo tirgu.

5.3.2.6.   Rīcības aktīvu atsavināšana

| (146) | Tādu rīcības aktīvu atsavināšana kā ekspluatācijas iekārtas, ko izmanto paša labā izmantojamo kuģu iekraušanai vai izkraušanai, var uzskatīt par darbību, kas tieši saistīta ar jūras transportu, tādā pašā mērā kā virsvērtība no kuģiem tiek klasiski iekļauta nodokļu atlaižu režīmā, ja tā tiek skaitīta proporcionāli laikam, izejot no laika, kurā piemērots nodokļu atlaižu režīms. |
| --- | --- |

(146)

Tādu rīcības aktīvu atsavināšana kā ekspluatācijas iekārtas, ko izmanto paša labā izmantojamo kuģu iekraušanai vai izkraušanai, var uzskatīt par darbību, kas tieši saistīta ar jūras transportu, tādā pašā mērā kā virsvērtība no kuģiem tiek klasiski iekļauta nodokļu atlaižu režīmā, ja tā tiek skaitīta proporcionāli laikam, izejot no laika, kurā piemērots nodokļu atlaižu režīms.

| (147) | Citādi ir ar virsvērtību no biroja ēkām, kas pēc savas dabas nav tieši saistītas ar jūras transportu. Šādi aktīvi patiešām var tikt izmantoti jebkura cita tipa uzņēmumos. Ja atsavināšana neattiecas uz īpašumu, kas pēc savas dabas ir paredzēts jūras transporta darbībām, tā pārdošanas virsvērtību nevarēs iekļaut nodokļu atlaižu režīmā. |
| --- | --- |

(147)

Citādi ir ar virsvērtību no biroja ēkām, kas pēc savas dabas nav tieši saistītas ar jūras transportu. Šādi aktīvi patiešām var tikt izmantoti jebkura cita tipa uzņēmumos. Ja atsavināšana neattiecas uz īpašumu, kas pēc savas dabas ir paredzēts jūras transporta darbībām, tā pārdošanas virsvērtību nevarēs iekļaut nodokļu atlaižu režīmā.

| (148) | Tātad virsvērtības iekļaušana tikai no īpašumiem, kas pēc savas dabas ir paredzēti jūras transporta darbībām, ir saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(148)

Tātad virsvērtības iekļaušana tikai no īpašumiem, kas pēc savas dabas ir paredzēti jūras transporta darbībām, ir saderīga ar kopējo tirgu.

5.3.2.7.   Secinājumi par dažādo izskatīto darbību attiecināmību

| (149) | Noslēgumā, Komisija uzskata kā nesaderīgu ar kopējo tirgu sekojošu darbību noklāšanu ar nodokļu atlaižu režīmu:






  — | papildu un īslaicīgas darbības, |
| --- | --- | --- |

(149)

Noslēgumā, Komisija uzskata kā nesaderīgu ar kopējo tirgu sekojošu darbību noklāšanu ar nodokļu atlaižu režīmu:

—

papildu un īslaicīgas darbības,

| — | preču pārdošanu, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa, proti, luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu – derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem, |
| --- | --- |

—

preču pārdošanu, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa, proti, luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu – derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem,

| — | ienākumus no investīcijām, ja tie neatbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

ienākumus no investīcijām, ja tie neatbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem,

| — | reklāmu un mārketingu, ja tie neatbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem, |
| --- | --- |

—

reklāmu un mārketingu, ja tie neatbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem,

| — | shipbrokerage darbību trešo personu kuģu labā, |
| --- | --- |

—

shipbrokerage darbību trešo personu kuģu labā,

| — | rīcības aktīvu atsavināšanu, ja tie pēc savas dabas nav paredzēti jūras transportam. |
| --- | --- |

—

rīcības aktīvu atsavināšanu, ja tie pēc savas dabas nav paredzēti jūras transportam.

| (150) | Toties Komisija uzskata par saderīgu ar kopējo tirgu sekojošu darbību noklāšanu ar nodokļu atlaižu režīmu:






  — | ienākumus no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie atbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(150)

Toties Komisija uzskata par saderīgu ar kopējo tirgu sekojošu darbību noklāšanu ar nodokļu atlaižu režīmu:

—

ienākumus no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie atbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem,

| — | publicitāti un mārketingu, ja tie atbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem, |
| --- | --- |

—

publicitāti un mārketingu, ja tie atbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem,

| — | shipbrokerage darbību pašiem piederošo kuģu labā, |
| --- | --- |

—

shipbrokerage darbību pašiem piederošo kuģu labā,

| — | rīcības aktīvu atsavināšanu, ja tie pēc savas dabas ir paredzēti jūras transportam. |
| --- | --- |

—

rīcības aktīvu atsavināšanu, ja tie pēc savas dabas ir paredzēti jūras transportam.

5.3.3.   Pozīcijās radušos zaudējumu atvilkums, piemērojot nodokļu atlaides

| (151) | Komisija atgādina, ka savos iepriekšējos lēmumos tā pieprasījusi ieviest pasākumus, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu (vēl sauktu arī par “ring-fencing”), kas domāti, lai neattiecināmās darbības nevarētu izmantot jūras transportam sākotnēji paredzētos pasākumus. Šādi ierobežojoši pasākumi ir būtiski, lai izvairītos no tā, ka Kopienas jūras transporta industrijas aizsargmehānismi zaudē savu uzticamību un attiecīgi savu pamatotību attiecībā uz Kopienas tiesībām, ja tie attiecas uz starptautiskajam konkurences spiedienam nepakļautām darbībām, kas jāiztur jūras transporta sektoram. |
| --- | --- |

(151)

Komisija atgādina, ka savos iepriekšējos lēmumos tā pieprasījusi ieviest pasākumus, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu (vēl sauktu arī par “ring-fencing”), kas domāti, lai neattiecināmās darbības nevarētu izmantot jūras transportam sākotnēji paredzētos pasākumus. Šādi ierobežojoši pasākumi ir būtiski, lai izvairītos no tā, ka Kopienas jūras transporta industrijas aizsargmehānismi zaudē savu uzticamību un attiecīgi savu pamatotību attiecībā uz Kopienas tiesībām, ja tie attiecas uz starptautiskajam konkurences spiedienam nepakļautām darbībām, kas jāiztur jūras transporta sektoram.

| (152) | Tāpēc Komisija uzskata par izšķirošu absolūta finanšu necaurlaidības principa saglabāšanu starp attiecināmām un neattiecināmām darbībām, piemērojot tām attiecīgo nodokļu režīmu. Šis princips jau pārbaudīts citos nodokļu atlaižu režīmos, kurus pieņēmusi Komisija. |
| --- | --- |

(152)

Tāpēc Komisija uzskata par izšķirošu absolūta finanšu necaurlaidības principa saglabāšanu starp attiecināmām un neattiecināmām darbībām, piemērojot tām attiecīgo nodokļu režīmu. Šis princips jau pārbaudīts citos nodokļu atlaižu režīmos, kurus pieņēmusi Komisija.

| (153) | Beļģijas varas iestādēm neizdevās pierādīt, ka barjeru nojaukšana starp jūras resoriem, aprēķinot ar nodokli apliekamo ienākumu būtu nepieciešama kā attiecībā uz jūras sektoru, tā arī attiecībā uz citiem iesaistītajiem sektoriem. |
| --- | --- |

(153)

Beļģijas varas iestādēm neizdevās pierādīt, ka barjeru nojaukšana starp jūras resoriem, aprēķinot ar nodokli apliekamo ienākumu būtu nepieciešama kā attiecībā uz jūras sektoru, tā arī attiecībā uz citiem iesaistītajiem sektoriem.

| (154) | Līdz ar to Komisija neizprot Beļģijas rēderu Karaliskās apvienības izvirzīto argumentu, saskaņā ar kuru uzņēmumi, kas nav īstenojuši sadalījumu, būtu sodāmi (38). Patiešām Beļģijas varas iestādes savā 2002. gada 5. septembra vēstulē apņēmās, ka kompānija, kas vienlaikus veic attiecināmas un neattiecināmas darbības, nodrošinās finanšu sadalījumu. Šāda apņemšanās Komisijai nozīmē finanšu necaurlaidības principa starp attiecināmām un neattiecināmām darbībām ievērošanas garantiju. Tātad Beļģijas rēderu Karaliskās apvienības atzīmētais precedents nevarēs pastāvēt. |
| --- | --- |

(154)

Līdz ar to Komisija neizprot Beļģijas rēderu Karaliskās apvienības izvirzīto argumentu, saskaņā ar kuru uzņēmumi, kas nav īstenojuši sadalījumu, būtu sodāmi (38). Patiešām Beļģijas varas iestādes savā 2002. gada 5. septembra vēstulē apņēmās, ka kompānija, kas vienlaikus veic attiecināmas un neattiecināmas darbības, nodrošinās finanšu sadalījumu. Šāda apņemšanās Komisijai nozīmē finanšu necaurlaidības principa starp attiecināmām un neattiecināmām darbībām ievērošanas garantiju. Tātad Beļģijas rēderu Karaliskās apvienības atzīmētais precedents nevarēs pastāvēt.

| (155) | Vērtējot kā nepieciešamu, strikta finanšu nodalījuma saglabāšanu starp attiecināmām un neattiecināmām darbībām, Komisija uzskata noteikumus, kas paredzēti ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 2. punktā, saskaņā ar kuriem no nodokļa, kas jau noteikts ar atlaidi, var atvilkt iespējamos zaudējumus, kas radušies citos, ar parasto nodokli apliktos sektoros, kā nesaderīgus ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(155)

Vērtējot kā nepieciešamu, strikta finanšu nodalījuma saglabāšanu starp attiecināmām un neattiecināmām darbībām, Komisija uzskata noteikumus, kas paredzēti ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 2. punktā, saskaņā ar kuriem no nodokļa, kas jau noteikts ar atlaidi, var atvilkt iespējamos zaudējumus, kas radušies citos, ar parasto nodokli apliktos sektoros, kā nesaderīgus ar kopējo tirgu.

5.3.4.   Atvieglojumi kuģiem, kas jaunāki par desmit gadiem

| (156) | Komisija patur prātā, ka Beļģijas varas iestādes vēlas atbalstīt jaunus kuģus ar nolūku sekmēt drošākas un ekoloģiski tīrākas flotes izveidošanu. Tomēr tā atzīmē, ka neviens no nodokļu atlaižu režīmiem atkarībā no tonnāžas, kas ieviests dalībvalstīs un ko pieņēmusi Komisija, nenosaka specifiskas likmes, kas mainītos atkarībā no attiecīgā kuģa vecuma. |
| --- | --- |

(156)

Komisija patur prātā, ka Beļģijas varas iestādes vēlas atbalstīt jaunus kuģus ar nolūku sekmēt drošākas un ekoloģiski tīrākas flotes izveidošanu. Tomēr tā atzīmē, ka neviens no nodokļu atlaižu režīmiem atkarībā no tonnāžas, kas ieviests dalībvalstīs un ko pieņēmusi Komisija, nenosaka specifiskas likmes, kas mainītos atkarībā no attiecīgā kuģa vecuma.

| (157) | Līdz ar to Komisija atzīmē – ja nominālās likmes, ko paredzējusi Beļģija, ļauj salīdzināt nodokļu līmeni ar citiem, Komisijas agrāk pieņemtajiem dalībvalstu režīmiem, tas vairs neattiecas uz gadījumiem, kad 25 % vai 50 % atvieglojumi tiek piemēroti jaunākiem kuģiem. Ja šādi atvieglojumi tiktu ieviesti, tas radītu ļoti pievilcīgu nodokļu piemērošanas līmeni Beļģijā, salīdzinot ar citās dalībvalstīs jau ieviestajiem režīmiem. |
| --- | --- |

(157)

Līdz ar to Komisija atzīmē – ja nominālās likmes, ko paredzējusi Beļģija, ļauj salīdzināt nodokļu līmeni ar citiem, Komisijas agrāk pieņemtajiem dalībvalstu režīmiem, tas vairs neattiecas uz gadījumiem, kad 25 % vai 50 % atvieglojumi tiek piemēroti jaunākiem kuģiem. Ja šādi atvieglojumi tiktu ieviesti, tas radītu ļoti pievilcīgu nodokļu piemērošanas līmeni Beļģijā, salīdzinot ar citās dalībvalstīs jau ieviestajiem režīmiem.

| (158) | Komisija savos agrākajos lēmumos centās panākt, lai nodokļu atlaižu režīmiem būtu pēc iespējas kopējas pamatiezīmes un ļoti tuvs nodokļu līmenis, kā tas redzams 1. tabulā. Fakts, ka Kopienas nostādnes nenorāda, vai pozitīva diskriminācija jaunāku kuģu labā ir vai nav iespējama, neatbrīvo Komisiju no atbildības, nosakot kuri no pasākumiem var radīt traucējumus pretēji kopējām interesēm. Komisijas skatījumā, atlaižu ieviešana kuģiem vecumā no 0 līdz 10 gadiem, var izjaukt līdzsvaru, kas līdz šim panākts starp dalībvalstīm, ieviešot nodokļu atlaižu režīmu. Tāpēc Komisija uzskata, ka, aizstāvot kopējas intereses, nevajadzētu pieļaut, ka atsevišķi nodokļu atlaižu režīmi pārāk stipri atšķirtos no agrāk pieņemto režīmu pamatiezīmēm un, it īpaši, jaunu kuģu atbalstīšanā. |
| --- | --- |

(158)

Komisija savos agrākajos lēmumos centās panākt, lai nodokļu atlaižu režīmiem būtu pēc iespējas kopējas pamatiezīmes un ļoti tuvs nodokļu līmenis, kā tas redzams 1. tabulā. Fakts, ka Kopienas nostādnes nenorāda, vai pozitīva diskriminācija jaunāku kuģu labā ir vai nav iespējama, neatbrīvo Komisiju no atbildības, nosakot kuri no pasākumiem var radīt traucējumus pretēji kopējām interesēm. Komisijas skatījumā, atlaižu ieviešana kuģiem vecumā no 0 līdz 10 gadiem, var izjaukt līdzsvaru, kas līdz šim panākts starp dalībvalstīm, ieviešot nodokļu atlaižu režīmu. Tāpēc Komisija uzskata, ka, aizstāvot kopējas intereses, nevajadzētu pieļaut, ka atsevišķi nodokļu atlaižu režīmi pārāk stipri atšķirtos no agrāk pieņemto režīmu pamatiezīmēm un, it īpaši, jaunu kuģu atbalstīšanā.

| (159) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka Kopienas nostādnēs fiksēto mērķu veicināšanai nav nepieciešams paredzēt papildus priekšrocības jaunākiem kuģiem. |
| --- | --- |

(159)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka Kopienas nostādnēs fiksēto mērķu veicināšanai nav nepieciešams paredzēt papildus priekšrocības jaunākiem kuģiem.

| (160) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punktā paredzētās nodokļu atlaides nav saderīgas ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punktā paredzētās nodokļu atlaides nav saderīgas ar kopējo tirgu.

5.4.   No jūras transportam paredzētā nodokļu atlaižu režīmam nepakļauto pasākumu analīze

5.4.1.   Paātrinātas amortizācijas režīms kuģiem, kas nav paredzēti jūras transportam

| (161) | Komisija vispirms atgādina, ka pasākums tiešām ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā, ka tas pārkāpj 1992. gada Ienākumu nodokļu kodeksa 61. – 64. pantu, kas regulē paātrinātu amortizāciju un piedāvā vēl izdevīgākus paātrinātas amortizācijas noteikumus nekā paredzēts minētajos pantos. |
| --- | --- |

(161)

Komisija vispirms atgādina, ka pasākums tiešām ir atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā, ka tas pārkāpj 1992. gada Ienākumu nodokļu kodeksa 61. – 64. pantu, kas regulē paātrinātu amortizāciju un piedāvā vēl izdevīgākus paātrinātas amortizācijas noteikumus nekā paredzēts minētajos pantos.

| (162) | Komisija atzīmē, ka Kopienas nostādnes neaizliedz paātrinātu amortizāciju jūras transportam. Tā, gluži pretēji, uzskata, ka minētais režīms jau satur šādu pasākumu Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(162)

Komisija atzīmē, ka Kopienas nostādnes neaizliedz paātrinātu amortizāciju jūras transportam. Tā, gluži pretēji, uzskata, ka minētais režīms jau satur šādu pasākumu Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) apakšpunkta nozīmē.

| (163) | Tomēr Komisija atzīmē, ka ārpus jūras transporta jomas, dažādās Kopienas regulas, kas piemērojamas dažādos sektoros, ko varētu attiecināt uz šo reģistrācijas nodevas samazināšanu, kā zveja (39) vai upju transports (40), neatļauj šādas palīdzības piešķiršanu. |
| --- | --- |

(163)

Tomēr Komisija atzīmē, ka ārpus jūras transporta jomas, dažādās Kopienas regulas, kas piemērojamas dažādos sektoros, ko varētu attiecināt uz šo reģistrācijas nodevas samazināšanu, kā zveja (39) vai upju transports (40), neatļauj šādas palīdzības piešķiršanu.

| (164) | Komisija uzskata, ka 2003. gada 19. marta lēmums par formālās pārbaudes procedūras uzsākšanu vienlaikus uzskatāms par aicinājumu Beļģijai izteikt savus komentārus par Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 17. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(164)

Komisija uzskata, ka 2003. gada 19. marta lēmums par formālās pārbaudes procedūras uzsākšanu vienlaikus uzskatāms par aicinājumu Beļģijai izteikt savus komentārus par Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 17. panta 2. punktu.

| (165) | Ņemot vērā neattaisnotās priekšrocības, ko šis režīms dod kuģiem, kas neveic attiecināmās darbības, Komisija uzskata par nepieciešamu piedāvāt Beļģijai šajā īpašajā gadījumā lietderīgus pasākumus saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 659/1999 18. pantu. Tādējādi ar šo lēmumu Komisija piedāvā Beļģijai šādus lietderīgus pasākumus: Beļģija līdz 2005. gada 30. jūnijam atsakās no īpašā režīma opcijām amortizācijas sakarā, kā tas bija paredzēts ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 121. pantā, attiecībā uz visiem kuģiem, kas neveic attiecināmas darbības. Beļģijai jāinformē Komisija par tās lēmumu pielāgoties minētajiem lietderīgajiem pasākumiem ne vēlāk kā līdz 2004. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(165)

Ņemot vērā neattaisnotās priekšrocības, ko šis režīms dod kuģiem, kas neveic attiecināmās darbības, Komisija uzskata par nepieciešamu piedāvāt Beļģijai šajā īpašajā gadījumā lietderīgus pasākumus saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 659/1999 18. pantu. Tādējādi ar šo lēmumu Komisija piedāvā Beļģijai šādus lietderīgus pasākumus: Beļģija līdz 2005. gada 30. jūnijam atsakās no īpašā režīma opcijām amortizācijas sakarā, kā tas bija paredzēts ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 121. pantā, attiecībā uz visiem kuģiem, kas neveic attiecināmas darbības. Beļģijai jāinformē Komisija par tās lēmumu pielāgoties minētajiem lietderīgajiem pasākumiem ne vēlāk kā līdz 2004. gada 31. decembrim.

5.4.2.   Reģistrācijas nodevu maksājumu samazināšana par hipotēkām kuģiem, kas nav paredzēti jūras transportam

| (166) | Tāpat kā iepriekš izskatītajam pasākumam, Komisija atzīmē, ka ārpus jūras transporta jomas, dažādās Kopienas regulas, kas piemērojamas dažādos sektoros, ko varētu attiecināt uz šo reģistrācijas nodevas samazināšanu, kā zveja (41) vai upju transports, neatļauj šāda atbalsta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(166)

Tāpat kā iepriekš izskatītajam pasākumam, Komisija atzīmē, ka ārpus jūras transporta jomas, dažādās Kopienas regulas, kas piemērojamas dažādos sektoros, ko varētu attiecināt uz šo reģistrācijas nodevas samazināšanu, kā zveja (41) vai upju transports, neatļauj šāda atbalsta piešķiršanu.

| (167) | Ja šāds atbalsts investīcijām var tikt pieņemts no Kopienas nostādņu viedokļa, kā to atgādināja Komisijas 2003. gada 19. marta lēmums, tas nevar notikt, ja runa ir par kuģiem, kas pēc savas dabas nav paredzēti jūras pārvadājumiem (velkoņi, traļi, iekšējās navigācijas kuģi utt.). Komisija uzskata, ka reģistrācijas nodevu maksājumu samazināšana vai atbrīvošana no tiem par hipotēkām kuģiem, kas nav paredzēti jūras pārvadājumiem, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(167)

Ja šāds atbalsts investīcijām var tikt pieņemts no Kopienas nostādņu viedokļa, kā to atgādināja Komisijas 2003. gada 19. marta lēmums, tas nevar notikt, ja runa ir par kuģiem, kas pēc savas dabas nav paredzēti jūras pārvadājumiem (velkoņi, traļi, iekšējās navigācijas kuģi utt.). Komisija uzskata, ka reģistrācijas nodevu maksājumu samazināšana vai atbrīvošana no tiem par hipotēkām kuģiem, kas nav paredzēti jūras pārvadājumiem, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar kopējo tirgu.

5.4.3.   Nodokļu atlaižu režīms kuģu pārvaldniekiem, kas darbojas trešo personu labā

| (168) | Komisija atzīmē, ka neviena no ieinteresētajām pusēm, izņemot Beļģijas rēderu Karalisko apvienību, nav sniegusi komentāru par režīma ieviešanu kuģu pārvaldnieku labā, kas tomēr bija 2003. gada 19. martā uzsāktās formālās pārbaudes procedūras priekšmets. |
| --- | --- |

(168)

Komisija atzīmē, ka neviena no ieinteresētajām pusēm, izņemot Beļģijas rēderu Karalisko apvienību, nav sniegusi komentāru par režīma ieviešanu kuģu pārvaldnieku labā, kas tomēr bija 2003. gada 19. martā uzsāktās formālās pārbaudes procedūras priekšmets.

| (169) | Komisija nav pārliecināta, vai pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, veic jūras pārvadājumu darbību. Kuģa pārvaldīšana trešo personu labā, ko atsevišķās valstīs sauc arī par “ship-management”, Beļģijā izpaužas kā kuģa nodrošināšana ar apkalpi un, vajadzības gadījumā, kā kuģa ekipēšana atbilstoši jūras transportam paredzētajām darbībām. Pārvaldnieks, kas darbojas trešo personu labā, piedāvā pakalpojumu rēderim vai kuģa īpašniekam: viņš patiešām neslēdz nekādu transportēšanas līgumu ar kravas nosūtītāju. Tātad viņa darbību nevar pielīdzināt transporta pakalpojumam. |
| --- | --- |

(169)

Komisija nav pārliecināta, vai pārvaldnieki, kas darbojas trešo personu labā, veic jūras pārvadājumu darbību. Kuģa pārvaldīšana trešo personu labā, ko atsevišķās valstīs sauc arī par “ship-management”, Beļģijā izpaužas kā kuģa nodrošināšana ar apkalpi un, vajadzības gadījumā, kā kuģa ekipēšana atbilstoši jūras transportam paredzētajām darbībām. Pārvaldnieks, kas darbojas trešo personu labā, piedāvā pakalpojumu rēderim vai kuģa īpašniekam: viņš patiešām neslēdz nekādu transportēšanas līgumu ar kravas nosūtītāju. Tātad viņa darbību nevar pielīdzināt transporta pakalpojumam.

| (170) | Jaunās Kopienas nostādnes par palīdzību jūras transportam, kas publicētas 2004. gada 17. janvārī, paredz, ka no šī brīža kuģu pārvaldnieku sabiedrības var saņemt palīdzību par kuģiem, kuriem tie sniedz pakalpojumus, nodrošinot ar apkalpi un tehnisko palīdzību kopumā (42). Tādas kompānijas var būt attiecināmas vienīgi tad, ja tās nodrošina pilnu atbildību par kuģa apkalpi un tehnisko stāvokli kopumā saskaņā ar ISM kodu (43). Tātad Komisija var atļaut tikai tādu palīdzību kuģu pārvaldniekiem, kas atbilst jaunajās Kopienas nostādnēs uzstādītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(170)

Jaunās Kopienas nostādnes par palīdzību jūras transportam, kas publicētas 2004. gada 17. janvārī, paredz, ka no šī brīža kuģu pārvaldnieku sabiedrības var saņemt palīdzību par kuģiem, kuriem tie sniedz pakalpojumus, nodrošinot ar apkalpi un tehnisko palīdzību kopumā (42). Tādas kompānijas var būt attiecināmas vienīgi tad, ja tās nodrošina pilnu atbildību par kuģa apkalpi un tehnisko stāvokli kopumā saskaņā ar ISM kodu (43). Tātad Komisija var atļaut tikai tādu palīdzību kuģu pārvaldniekiem, kas atbilst jaunajās Kopienas nostādnēs uzstādītajiem noteikumiem.

| (171) | Attiecībā uz kuģu pārvaldnieku, kas darbojas trešo personu labā, taksācijas līmeni, Komisija, pamatojoties uz dažiem skaitļiem, ko iesniegušas Beļģijas varas iestādes, pieņem zināšanai, ka viena un tā pati flotes tonnāža pārvaldniekam dod daudz mazāku apgrozījumu nekā rēderim, kas varētu būt saistīts ar to, ka rēderim jāsedz kapitāla izmaksas, bet pārvaldniekam ne. Saskaņā ar piemēru, ko sniegušas Beļģijas varas iestādes, pārvaldnieka un rēdera apgrozījuma summas proporcija Very Large Crude Carrier (VLCC) tipa kuģiem būtu viens pret simtu. Šis piemērs rāda, ka, ja pārvaldniekam tiktu piemērots nodokļu atlaižu režīms ar tām pašām likmēm, kas paredzētas rēderim, pārvaldnieka nodokļu atlaide būtu krietni vien lielāka par to, kas viņam pienāktos saskaņā ar parasto uzņēmumu nodokļa režīmu. Komisija uzskata, ja šo faktu varētu pamatot ar argumentētu pētījumu par divu augstākminēto profesiju apgrozījuma summas proporcijām, strādājot ar ekvivalentiem kuģiem, būtu tiešām iespējams pārskatīt loģiku, saskaņā ar kuru pārvaldnieki ir pakļauti mazākām nodokļu likmēm nekā rēderi. Kamēr šāda pētījuma nav, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz tās rīcībā patlaban esošo informāciju, tā nevar šajā posmā piekrist proporcijai viens pret desmit, atkarībā no kuģu tonnāžas, starp rēderiem un pārvaldniekiem. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz kuģu pārvaldnieku, kas darbojas trešo personu labā, taksācijas līmeni, Komisija, pamatojoties uz dažiem skaitļiem, ko iesniegušas Beļģijas varas iestādes, pieņem zināšanai, ka viena un tā pati flotes tonnāža pārvaldniekam dod daudz mazāku apgrozījumu nekā rēderim, kas varētu būt saistīts ar to, ka rēderim jāsedz kapitāla izmaksas, bet pārvaldniekam ne. Saskaņā ar piemēru, ko sniegušas Beļģijas varas iestādes, pārvaldnieka un rēdera apgrozījuma summas proporcija Very Large Crude Carrier (VLCC) tipa kuģiem būtu viens pret simtu. Šis piemērs rāda, ka, ja pārvaldniekam tiktu piemērots nodokļu atlaižu režīms ar tām pašām likmēm, kas paredzētas rēderim, pārvaldnieka nodokļu atlaide būtu krietni vien lielāka par to, kas viņam pienāktos saskaņā ar parasto uzņēmumu nodokļa režīmu. Komisija uzskata, ja šo faktu varētu pamatot ar argumentētu pētījumu par divu augstākminēto profesiju apgrozījuma summas proporcijām, strādājot ar ekvivalentiem kuģiem, būtu tiešām iespējams pārskatīt loģiku, saskaņā ar kuru pārvaldnieki ir pakļauti mazākām nodokļu likmēm nekā rēderi. Kamēr šāda pētījuma nav, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz tās rīcībā patlaban esošo informāciju, tā nevar šajā posmā piekrist proporcijai viens pret desmit, atkarībā no kuģu tonnāžas, starp rēderiem un pārvaldniekiem.

| (172) | Ņemot vērā iepriekš izteiktos apsvērumus, kā arī pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka nodokļu atlaižu režīms pārvaldnieku labā, kas darbojas trešo personu labā un ir atkarīgs no pārvaldījumā esošās flotes tonnāžas, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja vien likmes, kas attiecas uz tonnāžu, ir tādas pašas kā tās, ko piemēro jūras transporta uzņēmumiem un ja minētie pārvaldnieki vienlaikus nodrošina apkalpes un kuģu tehnisko vadību saskaņā ar 2004. gada 17. janvārī publicēto Kopienas nostādņu prasībām par atbalstu jūras transportam. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā iepriekš izteiktos apsvērumus, kā arī pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka nodokļu atlaižu režīms pārvaldnieku labā, kas darbojas trešo personu labā un ir atkarīgs no pārvaldījumā esošās flotes tonnāžas, ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja vien likmes, kas attiecas uz tonnāžu, ir tādas pašas kā tās, ko piemēro jūras transporta uzņēmumiem un ja minētie pārvaldnieki vienlaikus nodrošina apkalpes un kuģu tehnisko vadību saskaņā ar 2004. gada 17. janvārī publicēto Kopienas nostādņu prasībām par atbalstu jūras transportam.

6.   SECINĀJUMI

| (173) | Noslēgumā Komisija uzskata, ka attiecībā uz nodokļu atlaižu režīmu rēderu labā, kā tas noteikts 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā:






  a) | 0,05 euro likmes ieviešana ik pa 100 tonnām kuģiem virs 40 000 tonnām (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 1. punkts) ir savienojams ar kopējo tirgu ar noteikumu, ka attiecīgie kuģi ir jauni vai arī ne mazāk kā piecus gadus bijuši reģistrēti zem karoga, kas nav ES dalībvalstu karogs; |
| --- | --- | --- |

(173)

Noslēgumā Komisija uzskata, ka attiecībā uz nodokļu atlaižu režīmu rēderu labā, kā tas noteikts 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā:

a)

0,05 euro likmes ieviešana ik pa 100 tonnām kuģiem virs 40 000 tonnām (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 1. punkts) ir savienojams ar kopējo tirgu ar noteikumu, ka attiecīgie kuģi ir jauni vai arī ne mazāk kā piecus gadus bijuši reģistrēti zem karoga, kas nav ES dalībvalstu karogs;

| b) | nodokļu atlaižu režīma piemērošana (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 115. panta 2. punkts) ienākumiem, kas radušies turpmāk minēto darbību rezultātā, ir nesaderīga ar kopējo tirgu:






  — | papildu un īslaicīgas darbības, |
| --- | --- | --- |

b)

nodokļu atlaižu režīma piemērošana (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 115. panta 2. punkts) ienākumiem, kas radušies turpmāk minēto darbību rezultātā, ir nesaderīga ar kopējo tirgu:

—

papildu un īslaicīgas darbības,

| — | preču pārdošana, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa, proti, luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu – derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem, |
| --- | --- |

—

preču pārdošana, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa, proti, luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu – derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem,

| — | ienākumi no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie neatbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, kas radušies veicot attiecināmas darbības (44), |
| --- | --- |

—

ienākumi no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie neatbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, kas radušies veicot attiecināmas darbības (44),

| — | reklāma un mārketings, ja tie neatbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem, |
| --- | --- |

—

reklāma un mārketings, ja tie neatbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem,

| — | “shipbrokerage” darbība trešo personu kuģu labā, |
| --- | --- |

—

“shipbrokerage” darbība trešo personu kuģu labā,

| — | rīcības aktīvu atsavināšana, ja tie pēc savas dabas nav paredzēti jūras transportam; |
| --- | --- |

—

rīcības aktīvu atsavināšana, ja tie pēc savas dabas nav paredzēti jūras transportam;

| c) | nodokļu atlaižu režīma piemērošana (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 115. panta 2. punkts) ienākumiem, kas radušies turpmāk minēto darbību rezultātā, ir saderīga ar kopējo tirgu:






  — | ienākumi no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie atbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, kas radušies veicot attiecināmas darbības (45), |
| --- | --- | --- |

c)

nodokļu atlaižu režīma piemērošana (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 115. panta 2. punkts) ienākumiem, kas radušies turpmāk minēto darbību rezultātā, ir saderīga ar kopējo tirgu:

—

ienākumi no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie atbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, kas radušies veicot attiecināmas darbības (45),

| — | reklāma un mārketings, ja tie atbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem, |
| --- | --- |

—

reklāma un mārketings, ja tie atbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem,

| — | “shipbrokerage” darbība pašu kuģu labā, |
| --- | --- |

—

“shipbrokerage” darbība pašu kuģu labā,

| — | rīcības aktīvu atsavināšana, ja tie pēc savas dabas ir paredzēti jūras transportam; |
| --- | --- |

—

rīcības aktīvu atsavināšana, ja tie pēc savas dabas ir paredzēti jūras transportam;

| d) | zaudējumu, kas radušies citos sektoros un nevar tikt atvilkti no uzņēmuma jebkura cita sektora ienākumiem tekošajā finanšu gadā, atvilkumi no nodokļa, kas noteikts ar atlaidēm atkarībā no tonnāžas (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 1. punkts), ir nesaderīgi ar kopējo tirgu; |
| --- | --- |

d)

zaudējumu, kas radušies citos sektoros un nevar tikt atvilkti no uzņēmuma jebkura cita sektora ienākumiem tekošajā finanšu gadā, atvilkumi no nodokļa, kas noteikts ar atlaidēm atkarībā no tonnāžas (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 120. panta 1. punkts), ir nesaderīgi ar kopējo tirgu;

| e) | samazinātās likmes nodokļu atlaižu aprēķināšanai kuģiem, kas jaunāki par 10 gadiem (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punkts), ir nesaderīgas ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

e)

samazinātās likmes nodokļu atlaižu aprēķināšanai kuģiem, kas jaunāki par 10 gadiem (ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 2. punkts), ir nesaderīgas ar kopējo tirgu.

| (174) | Kas attiecas uz nodokļu pasākumiem rēderu labā ārpus nodokļu atlaižu režīma, Komisija uzskata, ka nesaderīgs ar kopējo tirgu ir:






  — | īpaša amortizācijas kārtība, kas paredzēta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 121. pantā, visiem kuģiem, kas neapkalpo attiecināmas darbības, |
| --- | --- | --- |

(174)

Kas attiecas uz nodokļu pasākumiem rēderu labā ārpus nodokļu atlaižu režīma, Komisija uzskata, ka nesaderīgs ar kopējo tirgu ir:

—

īpaša amortizācijas kārtība, kas paredzēta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 121. pantā, visiem kuģiem, kas neapkalpo attiecināmas darbības,

| — | reģistrācijas nodevu samazināšana par kuģu hipotēkām, kuģiem, kas nav paredzēti jūras transportam. |
| --- | --- |

—

reģistrācijas nodevu samazināšana par kuģu hipotēkām, kuģiem, kas nav paredzēti jūras transportam.

| (175) | Pamatojoties vienīgi uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu nodokļu atlaižu režīmu pārvaldnieku labā, kas darbojas trešo personu labā, kā tas paredzēts ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 124. pantā. Vajadzības gadījumā šī atziņa varētu tikt pārskatīta Komisijas nākamajā lēmumā, pamatojoties uz jaunu ziņojumu, kā arī pilnīgāku un atbilstīgāku informāciju. |
| --- | --- |

(175)

Pamatojoties vienīgi uz tās rīcībā esošo informāciju, Komisija nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu nodokļu atlaižu režīmu pārvaldnieku labā, kas darbojas trešo personu labā, kā tas paredzēts ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 124. pantā. Vajadzības gadījumā šī atziņa varētu tikt pārskatīta Komisijas nākamajā lēmumā, pamatojoties uz jaunu ziņojumu, kā arī pilnīgāku un atbilstīgāku informāciju.

| (176) | Toties Komisija uzskata par saderīgu ar kopējo tirgu nodokļu atlaižu režīmu pārvaldnieku labā, kas darbojas trešo personu labā, ar noteikumu, ka ar tonnāžu saistītās likmes ir vienādas ar tām, ko piemēro jūras transporta uzņēmumiem un, ka minētie pārvaldnieki vienlaikus nodrošina ekipāžu un kuģu tehnisko vadību saskaņā ar 2004. gada 17. janvārī publicēto Kopienas nostādņu prasībām par palīdzību jūras transportam. |
| --- | --- |

(176)

Toties Komisija uzskata par saderīgu ar kopējo tirgu nodokļu atlaižu režīmu pārvaldnieku labā, kas darbojas trešo personu labā, ar noteikumu, ka ar tonnāžu saistītās likmes ir vienādas ar tām, ko piemēro jūras transporta uzņēmumiem un, ka minētie pārvaldnieki vienlaikus nodrošina ekipāžu un kuģu tehnisko vadību saskaņā ar 2004. gada 17. janvārī publicēto Kopienas nostādņu prasībām par palīdzību jūras transportam.

| (177) | Šis lēmums ir izpildāms nekavējoties, ieskaitot iespējamā nelikumīgi piešķirtā individuālā atbalsta atlīdzināšanu, neatkarīgi no tā, ka atbalsts attiecīgajā gadījumā netika kvalificēts kā valsts atbalsts, jo netika pārbaudīti kopumā visi četri Līguma 87. panta 1. punktā izklāstītie kritēriji, kuros definēts atbalsts, vai, ka atbalsts tika uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, ņemot vērā tā raksturojošās īpašības. |
| --- | --- |

(177)

Šis lēmums ir izpildāms nekavējoties, ieskaitot iespējamā nelikumīgi piešķirtā individuālā atbalsta atlīdzināšanu, neatkarīgi no tā, ka atbalsts attiecīgajā gadījumā netika kvalificēts kā valsts atbalsts, jo netika pārbaudīti kopumā visi četri Līguma 87. panta 1. punktā izklāstītie kritēriji, kuros definēts atbalsts, vai, ka atbalsts tika uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, ņemot vērā tā raksturojošās īpašības.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nodokļu pasākumi, kas iekļauti Beļģijas 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likumā, kurš saskaņā ar Komisijas 2003. gada 19. marta lēmumu bija formālās pārbaudes procedūras priekšmets, ir valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Nodokļu atlaižu režīmā samazinātas likmes ieviešana rēderu labā – 0,05 euro ik pa 100 tonnām kuģiem virs 40 000 tonnām – ir saderīga ar kopējo tirgu ar noteikumu, ka attiecīgie kuģi virs 40 000 tonnām, uz kuriem attieksies šī samazinātā likme, ir jauni vai arī ne mazāk kā piecus gadus pirms nodokļu atlaižu režīma piemērošanas bijuši reģistrēti zem trešo valstu karogiem.

3. pants

1.   Uz nodokļu atlaižu režīmā rēderu labā nav attiecināmi ienākumi, kas radušies veicot šādas darbības:

| a) | papildu un īslaicīgas darbības; |
| --- | --- |

a)

papildu un īslaicīgas darbības;

| b) | to preču pārdošana, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa, proti, luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu – derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem; |
| --- | --- |

b)

to preču pārdošana, kas nav paredzētas patēriņam uz kuģa, proti, luksusa priekšmeti un pakalpojumi, kas ir netieši saistīti ar jūras transportu – derības, spēļu galdi un kazino, kā arī ekskursijas pasažieriem;

| c) | ienākumi no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie neatbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, kas radušies veicot attiecināmas darbības; |
| --- | --- |

c)

ienākumi no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie neatbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, kas radušies veicot attiecināmas darbības;

| d) | reklāma un mārketings, ja tie neatbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem; |
| --- | --- |

d)

reklāma un mārketings, ja tie neatbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem;

| e) | “shipbrokerage” darbība trešo personu kuģu labā; |
| --- | --- |

e)

“shipbrokerage” darbība trešo personu kuģu labā;

| f) | rīcības aktīvu atsavināšana, ja tie pēc savas dabas nav paredzēti jūras transportam. |
| --- | --- |

f)

rīcības aktīvu atsavināšana, ja tie pēc savas dabas nav paredzēti jūras transportam.

To iekļaušana nodokļu atlaižu režīmā rēderu labā ir nesaderīga ar kopējo tirgu.

2.   Uz nodokļu atlaižu režīmā rēderu labā ir attiecināmi ienākumi, kas radušies, veicot šādas darbības:

| a) | ienākumi no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie atbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, kas radušies veicot attiecināmas darbības; |
| --- | --- |

a)

ienākumi no īslaicīgām investīcijām no rīcības kapitāla, ja vien tie atbilst samaksai no uzņēmuma tekošajiem līdzekļiem, kas radušies veicot attiecināmas darbības;

| b) | reklāma un mārketings, ja tie atbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem; |
| --- | --- |

b)

reklāma un mārketings, ja tie atbilst reklāmas vietu pārdošanai uz attiecināmiem kuģiem;

| c) | “shipbrokerage” darbība pašu kuģu labā; |
| --- | --- |

c)

“shipbrokerage” darbība pašu kuģu labā;

| d) | rīcības aktīvu atsavināšana, ja tie pēc savas dabas ir paredzēti jūras transportam. |
| --- | --- |

d)

rīcības aktīvu atsavināšana, ja tie pēc savas dabas ir paredzēti jūras transportam.

To iekļaušana nodokļu atlaižu režīmā rēderu labā ir saderīga ar kopējo tirgu, ja vien tiek ievēroti šajā punktā izklāstītie noteikumi.

4. pants

Zaudējumu, kas radušies citos kompānijas nodokļu maksātājas sektoros, kuri nav pakļauti nodokļu atlaižu režīmam, atvilkumi no nodokļa, kas noteikts ar atlaidēm atkarībā no tonnāžas rēderu labā, nav saderīgi ar kopējo tirgu.

5. pants

Samazinātās nodokļu likmes nodokļu atlaižu ietvaros rēderu labā kuģiem, kas jaunāki par 10 gadiem, ir nesaderīgas ar kopējo tirgu.

6. pants

Paātrinātas amortizācijas režīma ieviešana kuģiem, kas pēc savas dabas nav paredzēti jūras pārvadājumiem, ir nesaderīga ar kopējo tirgu.

Lietderīgo pasākumu ietvaros Beļģijai ir izteikts piedāvājums līdz 2005. gada 30. jūnijam atteikties no īpašā izvēles režīma amortizācijas sakarā visiem kuģiem, kas pēc savas dabas nav paredzēti jūras pārvadājumiem.

Beļģija līdz 2004. gada 31. decembrim informē Komisiju par savu lēmumu panākt atbilstību iepriekš minētajiem pasākumiem.

7. pants

Reģistrācijas tiesību nodevu samazināšana vai atcelšana hipotēkām, kuģiem, kas nav paredzēti jūras pārvadājumiem, ir nesaderīga ar kopējo tirgu.

8. pants

Nodokļu atlaižu režīms atkarībā no tonnāžas, kas paredzēts pārvaldnieku labā, kas darbojas trešo personu labā, ir saderīgs ar kopējo tirgu ar noteikumu, ka minētie pārvaldnieki vienlaikus nodrošina apkalpes un kuģu tehnisko vadību saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas nostādņu noteikumiem par atbalstu jūras transportam un, ka ar tonnāžu saistītās likmes ir vienādas ar tām, ko piemēro jūras transporta uzņēmumiem.

9. pants

Beļģija divu mēnešu laikā no šī lēmuma paziņošanas informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai panāktu 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma atbilstību šim lēmumam un, nepieciešamības gadījumā, atmaksātu nesaderīgo atbalstu, kas nelikumīgi piešķirts, piemērojot minēto likumu. Procenti jāaprēķina saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 794/2004 (46), un jo īpaši tās 9., 10. un 11. pantu.

10. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2004. gada 30. jūnijā

Komisijas vārdā —

Loyola DE PALACIO

priekšsēdētāja vietniece

---

(1)  OV C 145, 21.6.2003., 4. lpp.

1

(2)  Skat. 1. piezīmi.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

3

(4)  OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.

4

(5)  Vēl saukts par Tonnage Tax angļu valodā

5

Tonnage Tax

(6)  Skat. Komisijas 2003. gada 19. marta lēmuma 2.8. daļu.

6

(7)  Skat. 6. piezīmi.

7

(8)  Paredzēta 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 121. pantā:

8

“121. pants:

1. punkts.   Ņemot vērā šajā sadaļā paredzētos izņēmumus, amortizāciju jauniem vai lietotiem kuģiem nosaka saskaņā ar 1992. gada Ienākumu nodokļu kodeksa 61. – 64. pantu.

2. punkts.   Jauniem kuģiem, jaunu kuģu kopīpašuma daļām un kuģu daļām jaunos kuģos tiek piemēroti sekojoši amortizācijas procenti: pirmajā finanšu gadā, kad kuģis nodots ekspluatācijā – 20 %, otrajā un trešajā finanšu gadā – pa 15 % katrā. Pēc tam, katrā finanšu gadā un līdz pilnīgai amortizācijai – 10 %.

3. punkts.   Pirmo trīs finanšu gadu amortizācijas nepietiekamība, sākot no finanšu gada, kad kuģis nodots ekspluatācijā, tiek kompensēta ar tiem sekojošiem, ar nodokli apliekamiem periodiem, kuros šāda nepietiekamība radusies, pat ārpus normālā amortizācijas ilguma saskaņā ar 2. punktu, ar to saprotot, ka gadskārtējs pilns amortizācijas nomaksājums līdz ar procentiem uz vienu kuģi nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt 20 % no investīciju vai pašizmaksas vērtības.

4. punkts.   Kuģi, kuri izmanto amortizācijas režīmu saskaņā ar šajā pantā norādīto, nevar izmantot degresīvās amortizācijas režīma opcijas, kas paredzētas 1992. gada Beļģijas ienākumu nodokļu kodeksa 64. pantā.

5. punkts.   Kuģi, kuģu kopīpašuma daļas un kuģu daļas kuģos, kuri nav iegādāti pilnīgi jauni, var izmantot amortizācijas priekšrocības, kas atrunātas šī panta 1. – 4. punktam, ja šie kuģi pirmo reizi nonāk Beļģijas nodokļu maksātāja īpašumā. Kuģi, kuri nav iegādāti jauni un kuri, saskaņā ar 1. rindkopu, nevar izmantot amortizācijas priekšrocības, kas atrunātas 1. – 4. punktā, var tikt amortizēti lineārā veidā pēc to vidējā izmantošanas ilguma. Amortizācijas veidi, kas atrunāti 1. – 4. punktā tāpat var tikt piemēroti izdevumiem, kas radušies apjomīgu remontdarbu un uzlabojumu veikšanai, iegādājoties lietotus kuģus.

6. punkts.   Šī panta noteikumi nav piemērojami periodā, kura laikā ieņēmumi, kas iegūti no jūras navigācijas noteikti atkarībā no kuģa tonnāžas.

7. punkts.   Atsavināšanas gadījumā pēc perioda beigām, kura laikā ieņēmumi, kas iegūti no jūras navigācijas noteikti atkarībā no kuģa tonnāžas, 122. pantā atrunātā peļņas nodokļa aprēķināšanai, nodokļu tīrā vērtība tiek noteikta, pamatojoties uz parastajiem amortizācijas noteikumiem no nodokļu viedokļa, ieskaitot periodu, kura laikā ieņēmumi, kas iegūti no jūras navigācijas noteikti atkarībā no kuģa tonnāžas.”

(9)  Pasākums, kas paredzēts 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 122. pantā:

9

“122. pants:

1. punkts.   Ņemot vērā izņēmumus, kas atrunāti šajā sadaļā, noteikumi, kas attiecas uz Beļģijas, 1992. gadā pieņemto, ienākumu nodokļu kodeksa 190. pantu, tiek piemēroti ienākumiem no kuģiem, kas pieder Beļģijā rezidējošiem uzņēmumiem vai Beļģijas iestādēm, kas pārstāv nerezidējošus uzņēmumus, kas veic tikai tādas darbības, kas aprakstītas 115. panta 2. punktā.

2. punkts.   Ja summa, kas vienāda ar pārdošanas vērtību tiek atkal izlietota veidā un termiņos, kas norādīti zemāk, peļņa, kas saņemta kuģa atsavināšanas gadījumā, tiek atbrīvota no nodokļa ar nosacījumu, ka atsavinātie kuģi atsavināšanas brīdī jau vairāk nekā 5 gadus atradušies imobilizācijas režīmā.

3. punkts.   Iegūtās peļņas atkal izlietojumam jāsedz kuģu kondīcija, kuģu kopīpašuma daļa, kuģu daļas vai akcijas, vai jūras apsaimniekotāja uzņēmuma daļas, kura juridiskā adrese atrodas Eiropas Savienībā.

4. punkts.   Iegūtās peļņas atkal izlietojums jāveic ne vēlāk, kā līdz ar profesionālās darbības pārtraukšanu un 5 gadu laikā, skaitot no pirmās dienas, kad sāk rēķināt iegūtās peļņas nodokli vai no iepriekšējā, ar nodokli apliekamā perioda pirmās dienas, kad iegūta peļņa.

5. punkts.   Lai pierādītu savu saistību ar 1. punktā atrunāto taksācijas sistēmu, nodokļu maksātājam kopā ar savu ienākuma nodokļa deklarāciju par attiecīgo, iegūtās peļņas nodokļa piemērošanas gadu un par katru nākamo nodokļu piemērošanas gadu, līdz brīdim, kamēr, saskaņā ar 2.- 4. punktu, iegūtās peļņas atkalizlietojums tiks realizēts, jāiesniedz izraksts no rēķina atbilstoši paraugam, ko pieņēmis Finanšu ministrs vai viņa pilnvarotais.

6. punkts.   Ja iegūtās peļņas atkalizlietojums, veidā un laikā, kas paredzēts 1.- 4. punktā, tomēr nav izmantots, peļņa tiek uzskatīta par ienākumu, kas iegūts ar nodokli apliekamā perioda laikā, kad šo līdzekļu atkal izlietojuma termiņš ir beidzies.

7. punkts.   Investīcija, kas definēta kā līdzekļu atkalizlietojums, jāsaglabā kā aktīva elements vismaz piecus gadus. Tomēr, atsavināšanas gadījumā pastāv iespēja to nomainīt pēc trim mēnešiem. Ja investīcija, kas definēta kā līdzekļu atkalizlietojums, tiek šādi nomainīta, šī panta noteikumi tiek piemēroti nomainītā aktīva atsavināšanai.

8. punkts.   Šī panta noteikumi neattiecas uz periodu, kura laikā ienākumi no jūras navigācijas noteikti atkarībā no tonnāžas.”

(10)  Skat. Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmuma 2.8.2. sadaļu.

10

(11)  Pasākums, kas paredzēts 2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 123. pantā:

11

“123. pants:

1. punkts.   Atkāpjoties no Beļģijas, 1992. gadā pieņemtā, ienākumu nodokļu kodeksa 68. un 201. panta, Beļģijā rezidējošie uzņēmumi vai nerezidējošo uzņēmumu Beļģijas iestādes, kas veic tikai tādas darbības, kas aprakstītas 115. pantā, attiecībā uz kuģiem, kas iegādāti jauni vai lietoti un pirmo reizi nonāk Beļģijas nodokļu maksātāja īpašumā, var saņemt nodokļu atvilkumus investīcijām, kas vienādi ar 30 % no šo kuģu iepirkšanas cenas.

2. punkts.   Šī panta noteikumi neattiecas uz periodu, kura laikā ieņēmumi, kas iegūti no jūras navigācijas noteikti atkarībā no tonnāžas.

3. punkts.   Ja, ar nodokli apliekamā perioda laikā, kuram var piemērot nodokļu atvilkumu, nav iegūta peļņa vai arī tā ir nepietiekama, nodokļu atvilkums, kas nav piešķirts šim periodam var tikt pakāpeniski pārcelts uz peļņu, kas iegūta nākamajos, ar nodokli apliekamajos periodos.

4. punkts.   Iespējamo, investīcijai paredzēto, nepieskaitīto nodokļu atvilkumu daļu, kas pastāv brīdī, kad ar nodokli apliekamā daļa jūras darbībām ir noteikta pirmo reizi, atkarībā no tonnāžas, var no jauna atvilkt no peļņas, kas iegūta beidzoties attiecīgajam laika periodam, kurā peļņa ir šādi noteikta.”

(12)  Skat. 10. piezīmi.

12

(13)  Grozīts ar 1967. gada 18. aprīļa Karaļa dekrēta Nr. 12 17. pantu un 1998. gada 22. decembra likuma 64. pantu.

13

(14)  2002. gada 2. augusta ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 124. pants.

14

(15)  Vēstule SG(98) D/1660. Lieta NN 98/97.

15

(16)  Vēstule SG(99) D/4583. Lieta NN 35/99.

16

(17)  Vēstule SG(2000) D/105460. Lieta N 142/00.

17

(18)  253 430 610 NT no pasaules flotes 741 600 000 NT.

18

19

“120. pants

1. punkts.   Saskaņā ar 119. pantu no ar nodokli apliekamās daļas, kas jau noteikta ar atlaidi, var atvilkt profesionāla rakstura zaudējumus, kas radušies tajā pašā ar nodokli apliekamajā laika periodā citā uzņēmuma sektorā, ciktāl šie profesionālā rakstura zaudējumi nevarēja būt atvilkti no ieņēmumiem, kas radušies vēl kādā citā uzņēmuma sektorā.”

(20)  OV L 130, 15.6.1970., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes Regula (EK) Nr. 543/97 (OV L 84, 26.3.1997., 6. lpp.)

20

(21)  Sadaļā 3.1. ar nosaukumu “nodokļu piemērošana kuģošanas kompānijām” Kopienas nostādnes attiecas uz nodokļu režīmu “kuģošanas kompāniju” un “rēderu” labā.

21

22

“124. pants

1. punkts.   Pēc nodokļu maksātāja lūguma, ar nodokļiem apliekamie ienākumi, kas saņemti no pārvaldījumā esošajiem kuģiem trešo personu labā, izņēmuma kārtā pārkāpjot 1992. gada Ienākumu nodokļu kodeksa 183., 185., 189. – 207. pantu, 233. panta 1.daļu un 235. – 240. pantu, tiek noteikti ar atlaidi atkarībā no tonnāžas kuģiem, kuri atrodas pārvaldījumā.

2. punkts.   Lūgumu, kas attiecas uz 1. punktu, nodokļu maksātājs iesniedz ieņēmumu dienestam, kas šajā sakarā pieņem lēmumu triju mēnešu laikā, sākot no lūguma saņemšanas dienas. Šis termiņš var tikt pagarināts, nodokļu maksātājam un ieņēmumu dienestam savstarpēji vienojoties. Dienests izsaka savu viedokli par iesniegto lūgumu ar lēmumu, kuru iespējams apstrīdēt.

3. punkts.   Ja lūgums, kas atrunāts 1. punktā, tiek pieņemts, jūras transporta ienākumu noteikšanas režīms atkarībā no tonnāžas saskaņā ar šo pantu ir saistošs, sākot no ar nodokli apliekamā perioda, kas seko tam, kurā lūgums ticis iesniegts. Nodokļu maksātājs var atteikties no iepriekšminētā režīma vēlākais trīs mēnešus pirms ar nodokli apliekamā perioda beigām, kas noslēdzas desmitajā kalendāra gadā pēc tā, kurā lūgums ticis iesniegts.

4. punkts.   Ienākumi, kas radušies ar nodokli apliekamajā periodā no kuģu pārvaldījuma trešo personu labā, tiek noteikti par katru kuģi, dienu un katrām 1 000 neto tonnām saskaņā ar summām, kas norādītas sekojošā tabulā:

| | 1,00 euro par kuģiem līdz 1 000 neto tonnām; |
| --- | --- |

1,00 euro par kuģiem līdz 1 000 neto tonnām;

| | 0,60 euro par kuģiem starp 1 000 un 10 000 neto tonnām; |
| --- | --- |

0,60 euro par kuģiem starp 1 000 un 10 000 neto tonnām;

| | 0,40 euro par kuģiem starp 10 000 un 20 000 neto tonnām; |
| --- | --- |

0,40 euro par kuģiem starp 10 000 un 20 000 neto tonnām;

| | 0,20 euro par kuģiem starp 20 000 un 40 000 neto tonnām; |
| --- | --- |

0,20 euro par kuģiem starp 20 000 un 40 000 neto tonnām;

| | 0,05 euro par kuģiem virs 40 000 neto tonnām. |
| --- | --- |

0,05 euro par kuģiem virs 40 000 neto tonnām.

5. punkts.   Nepieskaitīto iespējamo zaudējumu daļu, kas radusies kuģu pārvaldīšanas rezultātā trešo personu labā un joprojām pastāv brīdī, kad ar nodokli apliekamā daļa jūras darbībām ir noteikta pirmo reizi, atkarībā no tonnāžas, var no jauna atvilkt no nākamajiem ieņēmumiem, kas iegūti beidzoties attiecīgajam laika periodam, kurā ar nodokli apliekamā daļa ir šādi noteikta.

6. punkts.   Režīms, kas noteikts šajā pantā, paredzēts nodokļu maksātājiem, kas nodrošina kuģu pārvaldīšanu trešo personu labā un kuriem vismaz 75 % no pārvaldījumā esošajiem kuģiem trešo personu labā jāreģistrē Beļģijas kuģu reģistrā. Uzņēmumi, kas vēlas saņemt šajā pantā atrunātās režīma priekšrocības, nedrīkst veikt citas darbības kā kuģu vadība.”

(23)  Ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 119. panta 1. punkts

23

(24)  Agrākā versija (OV C 205, 5.7.1997., 5. lpp.)

24

(25)  Komisijas 2000. gada 2. augusta lēmums, lieta N 790/99.

25

(26)

26

| “7. | Jūras kuģošanas uzņēmumi [...] bieži iesaistās papildu darbībās, kas vairāk vai mazāk saistītas ar kuģu tiešo ekspluatāciju [...]. Ja nav iespējams šeit uzskaitīt visas palīgdarbības, uz kurām noteikums varētu attiekties, tomēr būtu lietderīgi sniegt dažus piemērus. |
| --- | --- |

“7.

Jūras kuģošanas uzņēmumi [...] bieži iesaistās papildu darbībās, kas vairāk vai mazāk saistītas ar kuģu tiešo ekspluatāciju [...]. Ja nav iespējams šeit uzskaitīt visas palīgdarbības, uz kurām noteikums varētu attiekties, tomēr būtu lietderīgi sniegt dažus piemērus.

| “7. | Jūras kuģošanas uzņēmumi [...] bieži iesaistās papildu darbībās, kas vairāk vai mazāk saistītas ar kuģu tiešo ekspluatāciju [...]. Ja nav iespējams šeit uzskaitīt visas palīgdarbības, uz kurām noteikums varētu attiekties, tomēr būtu lietderīgi sniegt dažus piemērus. |
| --- | --- |

“7.

Jūras kuģošanas uzņēmumi [...] bieži iesaistās papildu darbībās, kas vairāk vai mazāk saistītas ar kuģu tiešo ekspluatāciju [...]. Ja nav iespējams šeit uzskaitīt visas palīgdarbības, uz kurām noteikums varētu attiekties, tomēr būtu lietderīgi sniegt dažus piemērus.

| 8. | Noteikums tiek piemērots arī sekojošām darbībām:
  [...]






  c) | publicitāte un komerciālā propaganda; |
| --- | --- | --- |

8.

Noteikums tiek piemērots arī sekojošām darbībām:

[...]

c)

publicitāte un komerciālā propaganda;

[...]”

26

| “7. | Jūras kuģošanas uzņēmumi [...] bieži iesaistās papildu darbībās, kas vairāk vai mazāk saistītas ar kuģu tiešo ekspluatāciju [...]. Ja nav iespējams šeit uzskaitīt visas palīgdarbības, uz kurām noteikums varētu attiekties, tomēr būtu lietderīgi sniegt dažus piemērus. |
| --- | --- |

“7.

Jūras kuģošanas uzņēmumi [...] bieži iesaistās papildu darbībās, kas vairāk vai mazāk saistītas ar kuģu tiešo ekspluatāciju [...]. Ja nav iespējams šeit uzskaitīt visas palīgdarbības, uz kurām noteikums varētu attiekties, tomēr būtu lietderīgi sniegt dažus piemērus.

| 8. | Noteikums tiek piemērots arī sekojošām darbībām:
  [...]






  c) | publicitāte un komerciālā propaganda; |
| --- | --- | --- |

8.

Noteikums tiek piemērots arī sekojošām darbībām:

[...]

c)

publicitāte un komerciālā propaganda;

[...]”

(27)  Nīderlandiešu valodā saukts arī par “cargadoor”.

27

(28)  Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar 1995-1996, 24 482, Nr. 3. Neoficiāls tulkojums, ko veikusi beļģu administrācija no nīderlandiešu motivācijas izklāsta fragmenta: “Piemērojot šo pantu, ienākumi, kas gūti no jūras navigācijas, sastāv no ienākumiem, kas gūti no darbībām, kurām ir tieša saistība ar augstāk minēto kuģu ekspluatāciju. Šajās darbībās ieskaita arī kuģa iekraušanas un izkraušanas darbus, ko veic rēderis uz sava rēķina, kā arī “shipbrokerage” darbības, kas veiktas uz viņa rēķina. Šīs darbības, kurām ir tieša saistība, ir attiecināmas uz režīmu tikai tādā gadījumā, ja tās veic nodokļu maksātāja izmantoto kuģu labā. Par tiešu saistību tāpat tiek uzskatīta līdzekļu atsavināšana, ja vien nodokļu maksātājs tos izmanto kuģa ekspluatācijas laikā. Tas attiecas ne tikai uz kuģiem, kurus izmanto nodokļu maksātājs, bet arī, piemēram, uz ēkām, kurās izvietota uzņēmuma vadība un aktīvi, ko izmanto kuģu iekraušanai un izkraušanai.”

28

Tweede Kamer der Staten-Generaal, vergaderjaar

(29)  Komisijas 1996. gada 20. marta lēmums, lieta N 738/95.

29

(30)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību sekretariāta ziņojums UNCTAD/RMT/2002 UNITED NATIONS PUBLICATION Sales Nr. E.02.II.D.23 ISBN 92-1-112571-5 ISSN 0566-7682.

30

(31)  Ilgtermiņa programmas finansēšanas likuma 124. pants.

31

(32)  Skat. 4. piezīmi.

32

(33)  Skat. Kopienas nostādņu 3.1. sadaļu.

33

(34)  Komisijas 2002. gada 11. decembra Lēmums, lieta N 504/02. Skat. arī 29. punktu.

34

(35)  Komisijas 2002. gada 16. oktobra Lēmums, lieta N 195/02. Skat. arī 2.8.2. sadaļu.

35

(36)  Komisijas 2003. gada 13. maija lēmums, lieta N 737/02. Skat. arī 26. punktu.

36

(37)  Skat. 29. piezīmi.

37

(38)  Skat. 3.1. sadaļas 70. punktu.

38

(39)  Skat. vadlīnijas attiecībā uz valsts atbalsta pārbaudi zvejas un akvakultūras sektorā (OV C 19, 20.1.2001., 7. lpp.).

39

(40)  Skat. 20. piezīmi.

40

(41)  Skat. 39. piezīmi.

41

(42)  Skat. Kopienas nostādņu 3.1. sadaļu: “Tāpat ir svarīgi precizēt, ka tai pat laikā, kad Kopienā atzītās kuģošanas kompānijas ir iepriekš minēto fiskālo režīmu tiešās saņēmējas, arī zināmas, Kopienas atzītas kuģu pārvaldnieku sabiedrības var izmantot šo režīmu, ņemot vērā tos pašus noteikumus. Kuģu pārvaldnieku sabiedrības ir juridiskas personas, kas sniedz kuģu īpašniekiem dažāda veida pakalpojumus, piemēram, tehnisko kontroli, darbinieku pieņemšanu, apkalpes apmācīšanu un vadību, kā arī kuģu ekspluatāciju. Zināmos gadījumos kuģu pārvaldnieki vienlaikus nodarbojas gan ar kuģu tehnisko nodrošināšanu, gan ar to apkalpi saistītajiem vadības jautājumiem. Šajos gadījumos viņi darbojas kā klasiskie “rēderi” jautājumos, kas saistīti ar transporta operācijām. Bez tam starptautiskā līmenī, līdzīgi kā jūras transporta jomā, šis sektors tāpat ir sīvas un pieaugošas konkurences sektors. Šo apsvērumu dēļ šķiet pamatoti paredzēt fiskālos atvieglojumus arī šai kuģu pārvaldnieku kategorijai.”.

42

(43)  “ISM kods”: Starptautiskais kuģošanas drošības un piesārņojuma novēršanas kodekss, ko pieņēmusi Starptautiskā kuģošanas organizācija (SKO) savā A.741(18) rezolūcijā.

43

(44)  Attiecināmās darbības ir aprakstītas 2003. gada 19. marta lēmuma sadaļā 2.8.2., no 66. līdz 75. punktam, kā arī šī paša lēmuma 173. punktā c) daļā.

44

(45)  Skat. 44. piezīmi.

45

(46)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

46

---

| 10.6.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 150/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 7. jūlijs)

par atbalstu, ko Francija piešķīrusi par labu Alstom

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2532)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/418/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad bija uzaicinājusi ieinteresētās puses iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Pēc preses rakstu publikācijām 2003. gada vasarā Komisija pieprasīja, lai Francija tai iesniedz informāciju par pirkuma piedāvājumu, ko valsts kodolenerģijas grupa Areva izdarīja Alstom grupas nozarojumam Transmission et Distribution (tālāk tekstā – T&D), kā arī citu informāciju par visiem pasākumiem par labu tolaik lielās finansiālās grūtībās esošajai grupai Alstom. |
| --- | --- |

(1)

Pēc preses rakstu publikācijām 2003. gada vasarā Komisija pieprasīja, lai Francija tai iesniedz informāciju par pirkuma piedāvājumu, ko valsts kodolenerģijas grupa Areva izdarīja Alstom grupas nozarojumam Transmission et Distribution (tālāk tekstā – T&D), kā arī citu informāciju par visiem pasākumiem par labu tolaik lielās finansiālās grūtībās esošajai grupai Alstom.

| (2) | Francija 2003. gada 8. un 14. augusta vēstulēs informēja Komisiju, ka tā 2003. gada 2. augustā ir noslēgusi nolīgumu ar grupu Alstom un 32 bankām, lai Francijas grupai uz maksātnespējas pieteikšanas robežas tiktu piešķirts atbalsta pasākumu kopums, kas iekļāvās uzņēmuma glābšanas un pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(2)

Francija 2003. gada 8. un 14. augusta vēstulēs informēja Komisiju, ka tā 2003. gada 2. augustā ir noslēgusi nolīgumu ar grupu Alstom un 32 bankām, lai Francijas grupai uz maksātnespējas pieteikšanas robežas tiktu piešķirts atbalsta pasākumu kopums, kas iekļāvās uzņēmuma glābšanas un pārstrukturēšanas plānā.

| (3) | Komisija savā 2003. gada 27. augusta vēstulē informēja Franciju, ka tā plāno izmantot dažu paredzēto atbalsta pasākumu apturēšanas rīkojuma procedūru. 2003. gada 28. augusta vēstulē Komisija lūdza papildu informāciju par virkni savstarpēji saistītu pasākumu, kas nebija iekļauti Francijas iesniegtās informācijas kopumā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2003. gada 27. augusta vēstulē informēja Franciju, ka tā plāno izmantot dažu paredzēto atbalsta pasākumu apturēšanas rīkojuma procedūru. 2003. gada 28. augusta vēstulē Komisija lūdza papildu informāciju par virkni savstarpēji saistītu pasākumu, kas nebija iekļauti Francijas iesniegtās informācijas kopumā.

| (4) | Francijas atbildes uz Komisijas vēstulēm tika saņemtas 2003. gada 4. septembrī. 2003. gada 10. septembrī Francija lūdza pagarināt termiņu, lai atbildētu uz jautājumiem, ko Komisija tai bija iesniegusi 2003. gada 28. augustā attiecībā uz savstarpēji saistītajiem pasākumiem. Komisija noraidīja šo lūgumu 2003. gada 15. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Francijas atbildes uz Komisijas vēstulēm tika saņemtas 2003. gada 4. septembrī. 2003. gada 10. septembrī Francija lūdza pagarināt termiņu, lai atbildētu uz jautājumiem, ko Komisija tai bija iesniegusi 2003. gada 28. augustā attiecībā uz savstarpēji saistītajiem pasākumiem. Komisija noraidīja šo lūgumu 2003. gada 15. septembra vēstulē.

| (5) | 2003. gada septembrī notika vairākas darba sanāksmes starp Franciju un Komisiju, kuru laikā Francija iesniedza Komisijai darba dokumentus. |
| --- | --- |

(5)

2003. gada septembrī notika vairākas darba sanāksmes starp Franciju un Komisiju, kuru laikā Francija iesniedza Komisijai darba dokumentus.

| (6) | Komisija ar 2003. gada 17. septembra Lēmumu uzsāka Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto formālo izmeklēšanas procedūru par visiem paziņotajiem pasākumiem, kā arī par saistītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ar 2003. gada 17. septembra Lēmumu uzsāka Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto formālo izmeklēšanas procedūru par visiem paziņotajiem pasākumiem, kā arī par saistītajiem pasākumiem.

| (7) | Cita starpā Komisija konstatēja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai Francijai tiktu pieprasīts neīstenot dalību ar savām kapitāla daļām Alstom grupas kapitālā, kā arī parakstīšanos uz pakārtotu aizdevumu. Komisija nolēma pilnvarot Komisijas locekli ar atbildību konkurences jautājumos ar Komisijas priekšsēdētāja piekrišanu, lai pieņemtu un paziņotu Francijai dažu atbalstu apturēšanas rīkojumu vēlākais 2003. gada 22. septembrī, izņemot gadījumu, ja Francija publiski apņemas nepiedalīties finansējumos, kas automātiski un neatgriežami nozīmētu līdzdalību Alstom grupas pamatkapitālā, bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas saskaņā ar piemērojamajiem likumiem valsts atbalstu jomā. |
| --- | --- |

(7)

Cita starpā Komisija konstatēja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai Francijai tiktu pieprasīts neīstenot dalību ar savām kapitāla daļām Alstom grupas kapitālā, kā arī parakstīšanos uz pakārtotu aizdevumu. Komisija nolēma pilnvarot Komisijas locekli ar atbildību konkurences jautājumos ar Komisijas priekšsēdētāja piekrišanu, lai pieņemtu un paziņotu Francijai dažu atbalstu apturēšanas rīkojumu vēlākais 2003. gada 22. septembrī, izņemot gadījumu, ja Francija publiski apņemas nepiedalīties finansējumos, kas automātiski un neatgriežami nozīmētu līdzdalību Alstom grupas pamatkapitālā, bez Komisijas iepriekšējas piekrišanas saskaņā ar piemērojamajiem likumiem valsts atbalstu jomā.

| (8) | Francija 2003. gada 19. septembrī, laikā, kad vēl notika sarunas starp Alstom, tā kreditorbankām un valsti, nosūtīja Komisijai jaunu nolīguma projektu, kam vajadzēja nomainīt 2003. gada 2. augusta nolīgumu. 2003. gada 22. septembra vēstulē Komisija pieņēma zināšanai šos elementus un norādīja Francijai, ka, tā kā Komisijas 2003. gada 17. septembrī izvirzītie nosacījumi bija izpildīti, vairs nebija iemesla īstenot ar pilnvarošanu noteikto apturēšanas rīkojumu. |
| --- | --- |

(8)

Francija 2003. gada 19. septembrī, laikā, kad vēl notika sarunas starp Alstom, tā kreditorbankām un valsti, nosūtīja Komisijai jaunu nolīguma projektu, kam vajadzēja nomainīt 2003. gada 2. augusta nolīgumu. 2003. gada 22. septembra vēstulē Komisija pieņēma zināšanai šos elementus un norādīja Francijai, ka, tā kā Komisijas 2003. gada 17. septembrī izvirzītie nosacījumi bija izpildīti, vairs nebija iemesla īstenot ar pilnvarošanu noteikto apturēšanas rīkojumu.

| (9) | Galīgais nolīgums tika paziņots Komisijai 2003. gada 26. septembrī. Tika precizēts, ka grozītā plāna detaļas tai tiks nosūtītas vēlāk. |
| --- | --- |

(9)

Galīgais nolīgums tika paziņots Komisijai 2003. gada 26. septembrī. Tika precizēts, ka grozītā plāna detaļas tai tiks nosūtītas vēlāk.

| (10) | Komisija ar 2003. gada 15. oktobra Lēmumu paziņotajiem jaunajiem pasākumiem uzsāka piemērot formālo izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. punktā (2). |
| --- | --- |

(10)

Komisija ar 2003. gada 15. oktobra Lēmumu paziņotajiem jaunajiem pasākumiem uzsāka piemērot formālo izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta Līguma 88. panta 2. punktā (2).

| (11) | Par Komisijas 2003. gada 17. septembra un 15. oktobra lēmumiem tika izdarīta kopīga publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus novērojumus par apspriežamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

Par Komisijas 2003. gada 17. septembra un 15. oktobra lēmumiem tika izdarīta kopīga publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus novērojumus par apspriežamajiem pasākumiem.

| (12) | Komisija 2003. gada 31. oktobra vēstulē nosūtīja Francijai papildu izziņu pieprasījumu. Komisija 2003. gada 11. novembrī nosūtīja Francijai vēstuli, lai vērstu tās uzmanību uz zināmiem kavējumiem nepieciešamo dokumentu nosūtīšanā Komisijas novērtējumam. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2003. gada 31. oktobra vēstulē nosūtīja Francijai papildu izziņu pieprasījumu. Komisija 2003. gada 11. novembrī nosūtīja Francijai vēstuli, lai vērstu tās uzmanību uz zināmiem kavējumiem nepieciešamo dokumentu nosūtīšanā Komisijas novērtējumam.

| (13) | Francija 2003. gada 24. un 25. novembra vēstulēs nosūtīja Komisijai pirmo informācijas daļu par T&D darbības cesiju un par saistītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(13)

Francija 2003. gada 24. un 25. novembra vēstulēs nosūtīja Komisijai pirmo informācijas daļu par T&D darbības cesiju un par saistītajiem pasākumiem.

| (14) | Pēc 2003. gada 2. decembrī izdarīta atgādinājuma Komisija 2003. gada 5. decembrī saņēma sūtījumu, kas saturēja 2003. gada 8. augusta, 14. augusta un 26. septembra paziņojumus papildinošu informāciju, kā arī atbildi uz Komisijas 2003. gada 31. oktobra papildu jautājumiem. |
| --- | --- |

(14)

Pēc 2003. gada 2. decembrī izdarīta atgādinājuma Komisija 2003. gada 5. decembrī saņēma sūtījumu, kas saturēja 2003. gada 8. augusta, 14. augusta un 26. septembra paziņojumus papildinošu informāciju, kā arī atbildi uz Komisijas 2003. gada 31. oktobra papildu jautājumiem.

| (15) | Komisija 2003. gada 3. decembra vēstulē pieprasīja Francijai iesniegt jaunus precizējumus par saistītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(15)

Komisija 2003. gada 3. decembra vēstulē pieprasīja Francijai iesniegt jaunus precizējumus par saistītajiem pasākumiem.

| (16) | Laikposmā no 2003. gada 3. līdz 8. decembrim Komisija saņēma paziņojumu par 46 ieinteresētu trešo pušu atzinumiem. Šie atzinumi tika nosūtīti Francijai komentāru izstrādāšanai 2003. gada 22. decembra un 2004. gada 12. un 16. janvāra vēstulēs. |
| --- | --- |

(16)

Laikposmā no 2003. gada 3. līdz 8. decembrim Komisija saņēma paziņojumu par 46 ieinteresētu trešo pušu atzinumiem. Šie atzinumi tika nosūtīti Francijai komentāru izstrādāšanai 2003. gada 22. decembra un 2004. gada 12. un 16. janvāra vēstulēs.

| (17) | Francija 2003. gada 24. decembra vēstulē lūdza, lai tai tiktu piešķirts papildu 20 darba dienu ilgs termiņš, lai atbildētu uz Komisijas 2003. gada 3. decembra papildu jautājumiem. Komisija pieņēma šo lūgumu 2004. gada 13. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

(17)

Francija 2003. gada 24. decembra vēstulē lūdza, lai tai tiktu piešķirts papildu 20 darba dienu ilgs termiņš, lai atbildētu uz Komisijas 2003. gada 3. decembra papildu jautājumiem. Komisija pieņēma šo lūgumu 2004. gada 13. janvāra vēstulē.

| (18) | Komisija 2004. gada 12. janvāra vēstulē informēja Franciju, ka neatkarīgais eksperts, ko Komisija ir piesaistījusi pēc tās organizētā konkursa par eksperta piedalīšanos Alstom pārstrukturēšanas plāna analīzē, ir sabiedrība BearingPoint France SAS. |
| --- | --- |

(18)

Komisija 2004. gada 12. janvāra vēstulē informēja Franciju, ka neatkarīgais eksperts, ko Komisija ir piesaistījusi pēc tās organizētā konkursa par eksperta piedalīšanos Alstom pārstrukturēšanas plāna analīzē, ir sabiedrība BearingPoint France SAS.

| (19) | Francija 2004. gada 22. janvāra vēstulē lūdza jaunu, apmēram mēnesi ilgu termiņa atlikšanu, lai atbildētu uz ieinteresēto trešo pušu komentāriem. Komisija šo atlikšanu pieņēma 2004. gada 27. janvāra vēstulē. |
| --- | --- |

(19)

Francija 2004. gada 22. janvāra vēstulē lūdza jaunu, apmēram mēnesi ilgu termiņa atlikšanu, lai atbildētu uz ieinteresēto trešo pušu komentāriem. Komisija šo atlikšanu pieņēma 2004. gada 27. janvāra vēstulē.

| (20) | Komisija 2004. gada 30. janvārī nosūtīja Francijai papildu informācijas pieprasījumu konkrēti par Alstom nozarojuma T&D cesijas norisi, uz ko tika atbildēts 2004. gada 16. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2004. gada 30. janvārī nosūtīja Francijai papildu informācijas pieprasījumu konkrēti par Alstom nozarojuma T&D cesijas norisi, uz ko tika atbildēts 2004. gada 16. februāra vēstulē.

| (21) | Francija 2004. gada 11. februārī atbildēja uz Komisijas 2003. gada 3. decembra vēstuli par saistītajiem pasākumiem. Tā kā dažas no šīm ziņām bija daļēji nepilnīgas, Komisija 2004. gada 19. februāra vēstulē pieprasīja Francijai jaunus precizējumus. 2004. gada 9. marta vēstulē Francija iesniedza prasīto informāciju. |
| --- | --- |

(21)

Francija 2004. gada 11. februārī atbildēja uz Komisijas 2003. gada 3. decembra vēstuli par saistītajiem pasākumiem. Tā kā dažas no šīm ziņām bija daļēji nepilnīgas, Komisija 2004. gada 19. februāra vēstulē pieprasīja Francijai jaunus precizējumus. 2004. gada 9. marta vēstulē Francija iesniedza prasīto informāciju.

| (22) | Komisija 2004. gada 10. marta vēstulē atgādināja Francijai, ka aizvien tiek gaidīta tās atbilde attiecībā uz tās komentāriem par trešo pušu atzinumiem, ko tā bija apņēmusies iesniegt vēlākais 1. martā. Francijas atbilde, kurai bija pievienoti elementi attiecībā uz zināmām izmaiņām sākotnēji plānotajā pārstrukturēšanas plānā, tika nosūtīta Komisijai 2004. gada 15. marta vēstulē. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2004. gada 10. marta vēstulē atgādināja Francijai, ka aizvien tiek gaidīta tās atbilde attiecībā uz tās komentāriem par trešo pušu atzinumiem, ko tā bija apņēmusies iesniegt vēlākais 1. martā. Francijas atbilde, kurai bija pievienoti elementi attiecībā uz zināmām izmaiņām sākotnēji plānotajā pārstrukturēšanas plānā, tika nosūtīta Komisijai 2004. gada 15. marta vēstulē.

| (23) | 2004. gada aprīlī un maijā notika vairākas darba sanāksmes starp Franciju un Komisiju ar mērķi apspriest izmaiņas Francijas sākotnēji piedāvātajā finansiālajā nodrošinājumā, kā arī nepieciešamos kompensācijas pasākumus atbalstu apstiprināšanai. Šo sarunu beigās Francija 2004. gada 21. un 26. maijā nosūtīja Komisijai divas vēstules, kurās Francija uzņēmās zināmu skaitu saistību attiecībā uz apspriežamajiem pasākumiem un paziņoja par izmaiņām sākotnēji paredzētajos pasākumos. Papildu informāciju Francija nosūtīja Komisijai 2004. gada 7., 9., 10., 18. un 25. jūnija vēstulēs. |
| --- | --- |

(23)

2004. gada aprīlī un maijā notika vairākas darba sanāksmes starp Franciju un Komisiju ar mērķi apspriest izmaiņas Francijas sākotnēji piedāvātajā finansiālajā nodrošinājumā, kā arī nepieciešamos kompensācijas pasākumus atbalstu apstiprināšanai. Šo sarunu beigās Francija 2004. gada 21. un 26. maijā nosūtīja Komisijai divas vēstules, kurās Francija uzņēmās zināmu skaitu saistību attiecībā uz apspriežamajiem pasākumiem un paziņoja par izmaiņām sākotnēji paredzētajos pasākumos. Papildu informāciju Francija nosūtīja Komisijai 2004. gada 7., 9., 10., 18. un 25. jūnija vēstulēs.

II.   APRAKSTS

1.   Grupa Alstom

| (24) | Alstom ir Francijas likumdošanai pakļauta publiskā akciju sabiedrība, kas kotēta Parīzes, Londonas un Ņujorkas biržās. 2002./2003. finanšu gada laikā grupas apgrozījums bija 21,4 miljardi euro, negatīvi pamatdarbības rezultāti par 507 miljoniem euro un neto parāds 1,38 miljardi euro. 2003. gada 31. martāAlstom nodarbināja apmēram 110 000 cilvēku 70 valstīs, no kuriem 62 000 Eiropā. |
| --- | --- |

(24)

Alstom ir Francijas likumdošanai pakļauta publiskā akciju sabiedrība, kas kotēta Parīzes, Londonas un Ņujorkas biržās. 2002./2003. finanšu gada laikā grupas apgrozījums bija 21,4 miljardi euro, negatīvi pamatdarbības rezultāti par 507 miljoniem euro un neto parāds 1,38 miljardi euro. 2003. gada 31. martāAlstom nodarbināja apmēram 110 000 cilvēku 70 valstīs, no kuriem 62 000 Eiropā.

| (25) | Pirms pašreizējās pārstrukturēšanas Alstom veica ražojumu un sistēmu projektēšanas, ražošanas un uzturēšanas darbības četrās jomās: enerģētika (tālāk tekstā – Power sektors), pārraide un izplatīšana (tālāk tekstā – sektors T&D), dzelzceļa transports (tālāk tekstā – Transpor sektors) un kuģu būve (tālāk tekstā – Marine sektors):






  — | 2002./2003. finanšu gada laikā sektorā Power tika radīts 10,9 miljardu euro liels apgrozījums un nodarbināti 46 000 cilvēku visā pasaulē, |
| --- | --- | --- |

(25)

Pirms pašreizējās pārstrukturēšanas Alstom veica ražojumu un sistēmu projektēšanas, ražošanas un uzturēšanas darbības četrās jomās: enerģētika (tālāk tekstā – Power sektors), pārraide un izplatīšana (tālāk tekstā – sektors T&D), dzelzceļa transports (tālāk tekstā – Transpor sektors) un kuģu būve (tālāk tekstā – Marine sektors):

—

2002./2003. finanšu gada laikā sektorā Power tika radīts 10,9 miljardu euro liels apgrozījums un nodarbināti 46 000 cilvēku visā pasaulē,

| — | sektorā T&D, no kura liela daļa 2003. gada 25. septembrī tika nodota Francijas grupai Areva, 2002./2003. finanšu gada laikā pirms cesijas tika sasniegts 3,6 miljardus euro liels apgrozījums ar 28 000 cilvēku, |
| --- | --- |

—

sektorā T&D, no kura liela daļa 2003. gada 25. septembrī tika nodota Francijas grupai Areva, 2002./2003. finanšu gada laikā pirms cesijas tika sasniegts 3,6 miljardus euro liels apgrozījums ar 28 000 cilvēku,

| — | tajā pašā 2002./2003. finanšu gadā Transport sektorā tika sasniegts 5 miljardu euro liels apgrozījums un nodarbināti 28 500 cilvēki, |
| --- | --- |

—

tajā pašā 2002./2003. finanšu gadā Transport sektorā tika sasniegts 5 miljardu euro liels apgrozījums un nodarbināti 28 500 cilvēki,

| — | visbeidzot Marine sektorā tika radīts 1,5 miljardu euro liels apgrozījums šajā pašā 2002./2003. finanšu gadā un nodarbināti 4 500 cilvēku. |
| --- | --- |

—

visbeidzot Marine sektorā tika radīts 1,5 miljardu euro liels apgrozījums šajā pašā 2002./2003. finanšu gadā un nodarbināti 4 500 cilvēku.

| (26) | 2003./2004. finanšu gada laikā Alstom apgrozījums sasniedza 16,7 miljardus euro, kas ir par 10 % mazāk salīdzinājumā ar 2002./2003. finanšu gadu, pamatojoties uz salīdzināmību. Neskatoties uz pozitīviem pamatdarbības rezultātiem par 300 miljoniem euro (operatīvās rezerves 1,8 %), Alstom neto zaudējumi palielinājās un sasniedza 1,86 miljardus euro, no kuriem 655 miljoni pārstrukturēšanas izdevumu dēļ un 460 miljoni finanšu izdevumu dēļ. |
| --- | --- |

(26)

2003./2004. finanšu gada laikā Alstom apgrozījums sasniedza 16,7 miljardus euro, kas ir par 10 % mazāk salīdzinājumā ar 2002./2003. finanšu gadu, pamatojoties uz salīdzināmību. Neskatoties uz pozitīviem pamatdarbības rezultātiem par 300 miljoniem euro (operatīvās rezerves 1,8 %), Alstom neto zaudējumi palielinājās un sasniedza 1,86 miljardus euro, no kuriem 655 miljoni pārstrukturēšanas izdevumu dēļ un 460 miljoni finanšu izdevumu dēļ.

| (27) | Pamatdarbības rezultātu attīstība pa sektoriem ir parādīta 1. tabulā.
  1. tabula
  Dati par uzņēmumu









  (apgrozījums un pamatdarbības rezultāti miljonos euro) |
| --- | --- |
| | 2000./2001. | 2001./2002. | 2002./2003. | 2003./2004. |
| Gada apgrozījums | 24 550 | 23 453 | 21 351 | 16 688 |
| Pamatdarbības rezultāti | 1 151 | 941 | (507) | 300 |
| no tiem Power | 448 | 572 | (690) | 178 |
| T&D | 275 | 226 | 227 | 136 |
| Transport | 266 | 101 | (24) | 64 |
| Marine | 80 | 47 | 24 | (19) |
| Corporate | (41) | (35) | (44) | (59) |
| Algotie darbinieki | 143 014 | 118 995 | 109 671 | 78 811 |

(27)

Pamatdarbības rezultātu attīstība pa sektoriem ir parādīta 1. tabulā.

1. tabula

Dati par uzņēmumu

(apgrozījums un pamatdarbības rezultāti miljonos euro)

2000./2001.

2001./2002.

2002./2003.

2003./2004.

Gada apgrozījums

24 550

23 453

21 351

16 688

Pamatdarbības rezultāti

1 151

941

(507)

300

no tiem Power

448

572

(690)

178

T&D

275

226

227

136

Transport

266

101

(24)

64

Marine

80

47

24

(19)

Corporate

(41)

(35)

(44)

(59)

Algotie darbinieki

143 014

118 995

109 671

78 811

2.   Alstom grūtības pirms pārstrukturēšanas plāna

| (28) | Francija paskaidro, ka Alstom grūtības bija radušās vairāku vienlaicīgu faktoru rezultātā. Pirmkārt, grupa cieta no vispārējās ekonomikas apātijas pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem. Francija cita starpā vērš uzmanību uz to, ka dažu tirgu (proti, elektrības tirgus un mazākā mērā arī transporta tirgus) liberalizācija bija papildu faktors uzņēmuma grūtībām. |
| --- | --- |

(28)

Francija paskaidro, ka Alstom grūtības bija radušās vairāku vienlaicīgu faktoru rezultātā. Pirmkārt, grupa cieta no vispārējās ekonomikas apātijas pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem. Francija cita starpā vērš uzmanību uz to, ka dažu tirgu (proti, elektrības tirgus un mazākā mērā arī transporta tirgus) liberalizācija bija papildu faktors uzņēmuma grūtībām.

| (29) | Grupa tāpat arī saskārās ar sekām, ko radīja smagas tehniskas problēmas, kas skāra lielās gāzes turbīnas GT24 un GT26, kuras tika iegādātas Zviedrijas grupā ABB. Alstom arī nācās pārciest grūtības, kas saistītas ar vilcienu pārdošanu Apvienotajā Karalistē. Visbeidzot uzņēmums cieta no kruīzu kuģu pasūtījumu trūkuma 2001./2002. un 2002./2003. gadā un to zaudējumu dēļ, ko izraisīja Renaissance Cruises maksātnespējas pieteikšana. |
| --- | --- |

(29)

Grupa tāpat arī saskārās ar sekām, ko radīja smagas tehniskas problēmas, kas skāra lielās gāzes turbīnas GT24 un GT26, kuras tika iegādātas Zviedrijas grupā ABB. Alstom arī nācās pārciest grūtības, kas saistītas ar vilcienu pārdošanu Apvienotajā Karalistē. Visbeidzot uzņēmums cieta no kruīzu kuģu pasūtījumu trūkuma 2001./2002. un 2002./2003. gadā un to zaudējumu dēļ, ko izraisīja Renaissance Cruises maksātnespējas pieteikšana.

| (30) | Sākot ar 2003. gada pavasari, grupa Alstom, paziņojusi par savām grūtībām un zaudējumu summu, saskārās ar dziļu uzticēšanās krīzi. Pasūtījumu līmenis kritās, jo klienti vairs nebija pārliecināti, ka uzņēmums spēs pildīt savas saistības nākamajos gados. Piegādātāji uzspieda stingrākus maksājumu nosacījumus, un finanšu iestādes nolēma samazināt galvojumu summas Alstom reģistrētajiem pasūtījumiem. |
| --- | --- |

(30)

Sākot ar 2003. gada pavasari, grupa Alstom, paziņojusi par savām grūtībām un zaudējumu summu, saskārās ar dziļu uzticēšanās krīzi. Pasūtījumu līmenis kritās, jo klienti vairs nebija pārliecināti, ka uzņēmums spēs pildīt savas saistības nākamajos gados. Piegādātāji uzspieda stingrākus maksājumu nosacījumus, un finanšu iestādes nolēma samazināt galvojumu summas Alstom reģistrētajiem pasūtījumiem.

| (31) | Cita starpā pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem vairākas apdrošināšanas kompānijas samazināja savu risku attiecībā pret klientiem un uzspieda Alstom stingrākus noteikumus galvojumu saņemšanai. Taču, lai turpinātu savu darbību tirgos, Alstom ir atkarīgs no galvojumu saņemšanas, kas garantē veiksmīgu līgumu izpildi ilgtermiņā. Bez šīm garantijām Alstom nespēj uzņemties jaunus pasūtījumus. |
| --- | --- |

(31)

Cita starpā pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem vairākas apdrošināšanas kompānijas samazināja savu risku attiecībā pret klientiem un uzspieda Alstom stingrākus noteikumus galvojumu saņemšanai. Taču, lai turpinātu savu darbību tirgos, Alstom ir atkarīgs no galvojumu saņemšanas, kas garantē veiksmīgu līgumu izpildi ilgtermiņā. Bez šīm garantijām Alstom nespēj uzņemties jaunus pasūtījumus.

3.   Pārstrukturēšanas plāns

| (32) | 2002. gada martā tika pieņemts pirmais Alstom darbību uzlabošanas plāns (“Restore value”), tomēr tas tika īstenots tikai daļēji. Otrais plāns, kas ietvēra sākotnējos nodomus, bet bija pretenciozāks, tika pieņemts 2003. gada martā un vēlāk grozīts un uzlabots 2004. gada janvārī. Šo otro plānu Francija uzskata par pārstrukturēšanas plānu, kam ir jāietver laikposms no 2002./2003. finanšu gada līdz 2005./2006. finanšu gadam ieskaitot. Tas paredz trīs pasākumu virknes: cesijas ar mērķi no jauna sakoncentrēt grupas darbību ap galvenajām jomām, ražošanas reorganizāciju un finanšu pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(32)

2002. gada martā tika pieņemts pirmais Alstom darbību uzlabošanas plāns (“Restore value”), tomēr tas tika īstenots tikai daļēji. Otrais plāns, kas ietvēra sākotnējos nodomus, bet bija pretenciozāks, tika pieņemts 2003. gada martā un vēlāk grozīts un uzlabots 2004. gada janvārī. Šo otro plānu Francija uzskata par pārstrukturēšanas plānu, kam ir jāietver laikposms no 2002./2003. finanšu gada līdz 2005./2006. finanšu gadam ieskaitot. Tas paredz trīs pasākumu virknes: cesijas ar mērķi no jauna sakoncentrēt grupas darbību ap galvenajām jomām, ražošanas reorganizāciju un finanšu pārstrukturēšanu.

| (33) | Attiecībā uz pirmo pasākumu virkni, kas saistīta ar grupas darbību sakoncentrēšanu ap galvenajām jomām, Alstom veica cesijas, kas radīja grupas apgrozījuma samazinājumu par 4,3 miljardiem euro (– 20 % salīdzinājumā ar 2002./2003. gadu) un strādājošo skaita krišanos par 30 000 cilvēku (– 27 %).
  Bija šādas cesijas:






  — | darbības “Rūpnieciskās turbīnas” tika nodotas Siemens 2003. gada aprīlī; tās ienesa 950 miljonus euro neto. Šīs darbības radīja 1,25 miljardu euro lielu apgrozījumu 2002./2003. gadā (apmēram 6 % no Alstom apgrozījuma) ar darbinieku skaitu 6 000 strādājošo (4), |
| --- | --- | --- |

(33)

Attiecībā uz pirmo pasākumu virkni, kas saistīta ar grupas darbību sakoncentrēšanu ap galvenajām jomām, Alstom veica cesijas, kas radīja grupas apgrozījuma samazinājumu par 4,3 miljardiem euro (– 20 % salīdzinājumā ar 2002./2003. gadu) un strādājošo skaita krišanos par 30 000 cilvēku (– 27 %).

Bija šādas cesijas:

—

darbības “Rūpnieciskās turbīnas” tika nodotas Siemens 2003. gada aprīlī; tās ienesa 950 miljonus euro neto. Šīs darbības radīja 1,25 miljardu euro lielu apgrozījumu 2002./2003. gadā (apmēram 6 % no Alstom apgrozījuma) ar darbinieku skaitu 6 000 strādājošo (4),

| — | darbība T&D, izņemot segmentu Power Conversion, tika nodota Areva 2003. gada septembrī, kas ienesa 920 miljonus euro neto; nodotās darbības 2002./2003. gadā radīja 3 miljardus lielu apgrozījumu (apmēram 14 % no Alstom apgrozījuma) ar darbinieku skaitu 24 000 strādājošo (5), |
| --- | --- |

—

darbība T&D, izņemot segmentu Power Conversion, tika nodota Areva 2003. gada septembrī, kas ienesa 920 miljonus euro neto; nodotās darbības 2002./2003. gadā radīja 3 miljardus lielu apgrozījumu (apmēram 14 % no Alstom apgrozījuma) ar darbinieku skaitu 24 000 strādājošo (5),

| — | tika pārdoti nekustamie īpašumi kopā par 415 miljoniem euro (267 miljoni euro pirms 2003. gada marta un 148 miljoni euro laikposmā no 2003. gada marta līdz augustam), 2003. gada decembrī vēl tika veiktas sarunas par papildu pārdošanām par summu 50 miljoni euro. |
| --- | --- |

—

tika pārdoti nekustamie īpašumi kopā par 415 miljoniem euro (267 miljoni euro pirms 2003. gada marta un 148 miljoni euro laikposmā no 2003. gada marta līdz augustam), 2003. gada decembrī vēl tika veiktas sarunas par papildu pārdošanām par summu 50 miljoni euro.

| (34) | Otrā pasākumu virkne ietver galveno Alstom darbības jomu ražošanas reorganizāciju trijos sektoros, kuru kopējais apgrozījums tiek vērtēts uz 16 miljardiem euro 2005./2006. gadā:






  — | sektors Power, kas sastāv no apakšsektora Power Turbo-Systems (gāzes un tvaika turbīnas), kura apgrozījums tiek vērtēts uz 3,6 miljardiem euro, apakšsektora Power Service, kura apgrozījums tiek vērtēts uz 3,1 miljardu euro, un apakšsektora Power Environment (apkures katli un hidrauliskās turbīnas), kura apgrozījums tiek vērtēts uz 3,1 miljardu euro, |
| --- | --- | --- |

(34)

Otrā pasākumu virkne ietver galveno Alstom darbības jomu ražošanas reorganizāciju trijos sektoros, kuru kopējais apgrozījums tiek vērtēts uz 16 miljardiem euro 2005./2006. gadā:

—

sektors Power, kas sastāv no apakšsektora Power Turbo-Systems (gāzes un tvaika turbīnas), kura apgrozījums tiek vērtēts uz 3,6 miljardiem euro, apakšsektora Power Service, kura apgrozījums tiek vērtēts uz 3,1 miljardu euro, un apakšsektora Power Environment (apkures katli un hidrauliskās turbīnas), kura apgrozījums tiek vērtēts uz 3,1 miljardu euro,

| — | Transport sektors, kura apgrozījums tiek vērtēts uz 5,5 miljardiem euro, |
| --- | --- |

—

Transport sektors, kura apgrozījums tiek vērtēts uz 5,5 miljardiem euro,

| — | Marine sektors, kura apgrozījums tiek vērtēts uz 1 miljardu euro. |
| --- | --- |

—

Marine sektors, kura apgrozījums tiek vērtēts uz 1 miljardu euro.

Kopējais apgrozījums ietver arī sektoru Power Conversion (apgrozījums 0,5 miljardi euro), daļu Corporate (0,2 miljardi euro) un negatīvu pielāgojumu rādītāju līmenī (corporate buffer) par 1 miljardu euro.

| (35) | Katrā no šiem sektoriem pārstrukturēšanas centieni tiks veikti šādā veidā:






  — | apakšsektoru Power Environnement un Power Turbo-Systems operatīvā reorganizācija, kas ietver arī atsevišķu ražošanas vietu pārdimensionēšanu vai slēgšanu, galvenokārt ar mērķi samazināt darbinieku skaitu un racionalizēt ģeogrāfisko izvietojumu, |
| --- | --- | --- |

(35)

Katrā no šiem sektoriem pārstrukturēšanas centieni tiks veikti šādā veidā:

—

apakšsektoru Power Environnement un Power Turbo-Systems operatīvā reorganizācija, kas ietver arī atsevišķu ražošanas vietu pārdimensionēšanu vai slēgšanu, galvenokārt ar mērķi samazināt darbinieku skaitu un racionalizēt ģeogrāfisko izvietojumu,

| — | darbību Rūpnieciskās tvaika turbīnas (IST) (apakšsektors Power Turbo-Systems) pārtraukšana un Francijas ražošanas vietas La Courneuve darbības cesija, |
| --- | --- |

—

darbību Rūpnieciskās tvaika turbīnas (IST) (apakšsektors Power Turbo-Systems) pārtraukšana un Francijas ražošanas vietas La Courneuve darbības cesija,

| — | Transport sektora ražošanas reorganizācija, kas ietver atsevišķu ražošanas vietu pārdimensionēšanu vai slēgšanu, kā arī darbinieku skaita samazināšanu, |
| --- | --- |

—

Transport sektora ražošanas reorganizācija, kas ietver atsevišķu ražošanas vietu pārdimensionēšanu vai slēgšanu, kā arī darbinieku skaita samazināšanu,

| — | darbības samazināšana Marine sektorā pēc Saint-Malo kuģu būvētavu slēgšanas, par ko tika nolemts 2003. gada sākumā. Galvenajā ražošanas vietā Saint-Nazaire ir paredzēts samazināt darbinieku skaitu ar priekšlaicīgu pensionēšanu. |
| --- | --- |

—

darbības samazināšana Marine sektorā pēc Saint-Malo kuģu būvētavu slēgšanas, par ko tika nolemts 2003. gada sākumā. Galvenajā ražošanas vietā Saint-Nazaire ir paredzēts samazināt darbinieku skaitu ar priekšlaicīgu pensionēšanu.

| (36) | 2. tabula rezumē šo pasākumu sekas katrā darbību segmentā visos trīs attiecīgajos finanšu gados (no 2003. līdz 2006. gadam). Nākamajos gados no šīs pārstrukturēšanas sagaidāmajiem ietaupījumiem būtu ik gadus jāsasniedz [...] (6) miljoni euro gadā. |
| --- | --- |

(36)

2. tabula

Darbību reorganizācijas pārskats par trim gadiem

| | Darbinieku skaita samazinājums
  (vienības) | Pārstrukturēšanas izdevumi
  (miljoni euro) | Gaidāmie ietaupījumi
  (miljoni euro) |
| --- | --- | --- | --- |
| Power Environment | [...] | [...] | [...] |
| Power Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] |
| Power Conversion | [...] | [...] | [...] |
| T&D | | [...] | |
| Power Services + IST | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] |
| Corporate | [...] | [...] | [...] |
| Kopā | [...] | [...] (7) | [...] |

Darbinieku skaita samazinājums

(vienības)

Pārstrukturēšanas izdevumi

(miljoni euro)

Gaidāmie ietaupījumi

(miljoni euro)

Power Environment

[...]

[...]

[...]

Power Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

Power Conversion

[...]

[...]

[...]

T&D

[...]

Power Services + IST

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

Corporate

[...]

[...]

[...]

Kopā

[...]

[...] (7)

[...]

| (37) | Runājot par trešo pasākumu virkni, finanšu pārstrukturēšanu, tā paredz finansiālo nodrošinājumu, kas ietver Alstom, valsts un banku iesaistīšanos. |
| --- | --- |

(37)

Runājot par trešo pasākumu virkni, finanšu pārstrukturēšanu, tā paredz finansiālo nodrošinājumu, kas ietver Alstom, valsts un banku iesaistīšanos.

| (38) | Pirmais nodrošinājums tika pabeigts 2003. gada 2. augustā. Pēc tam, kad Komisija bija uzsākusi formālo izmeklēšanas procedūru, Francija 2003. gada 26. septembrī iesniedza jūtami grozītu nolīgumu, kas vairāk neietvēra pasākumus, kuros būtu paredzama valsts automātiska un neatsaucama līdzdalība Alstom grupas pašu kapitālā bez iepriekšējas Komisijas piekrišanas, kādu pieprasa Kopienas noteikumi valsts atbalstu jomā. Šis jaunais nolīgums, kura noteikumi ir tālāk aprakstīti, ir nomainījis 2003. gada 2. augusta nolīgumu. |
| --- | --- |

(38)

Pirmais nodrošinājums tika pabeigts 2003. gada 2. augustā. Pēc tam, kad Komisija bija uzsākusi formālo izmeklēšanas procedūru, Francija 2003. gada 26. septembrī iesniedza jūtami grozītu nolīgumu, kas vairāk neietvēra pasākumus, kuros būtu paredzama valsts automātiska un neatsaucama līdzdalība Alstom grupas pašu kapitālā bez iepriekšējas Komisijas piekrišanas, kādu pieprasa Kopienas noteikumi valsts atbalstu jomā. Šis jaunais nolīgums, kura noteikumi ir tālāk aprakstīti, ir nomainījis 2003. gada 2. augusta nolīgumu.

| (39) | Vispirms nolīgums paredz (1. pasākums) valsts apņemšanos parakstīties uz noteikta ilguma pakārtotajiem vērtspapīriem, kas atmaksājami akcijās (TSDDRA), kas valstij ir rezervēti par summu 300 miljoni euro. Šiem vērtspapīriem piemīt paritāte 1 TSDDRA pret 1 akciju, un tie tika parakstīti par cenu 1,25 euro. To ilgums ir 20 gadi, un tie nes peļņas procentus fiksētā līmenī 2 % gadā līdz Komisijas lēmumam. Šie vērtspapīri ir pakārtoti parādi, kas ir pakārtoti (juniors) attiecībā pret pārējiem pakārtotajiem parādiem, starp kuriem ir obligācijas, kas atmaksājamas akcijās (ORA), noteikta ilguma pakārtotie aizdevumi (PSDD) un noteikta ilguma pakārtotie vērtspapīri (TSDD) (8). |
| --- | --- |

(39)

Vispirms nolīgums paredz (1. pasākums) valsts apņemšanos parakstīties uz noteikta ilguma pakārtotajiem vērtspapīriem, kas atmaksājami akcijās (TSDDRA), kas valstij ir rezervēti par summu 300 miljoni euro. Šiem vērtspapīriem piemīt paritāte 1 TSDDRA pret 1 akciju, un tie tika parakstīti par cenu 1,25 euro. To ilgums ir 20 gadi, un tie nes peļņas procentus fiksētā līmenī 2 % gadā līdz Komisijas lēmumam. Šie vērtspapīri ir pakārtoti parādi, kas ir pakārtoti (juniors) attiecībā pret pārējiem pakārtotajiem parādiem, starp kuriem ir obligācijas, kas atmaksājamas akcijās (ORA), noteikta ilguma pakārtotie aizdevumi (PSDD) un noteikta ilguma pakārtotie vērtspapīri (TSDD) (8).

| (40) | Konversija ir pakļauta šādai nosacījuma normai: “Sabiedrības emitētie un valsts parakstītie TSDDRA tiks atmaksāti parastajās sabiedrības akcijās par parastās akcijas cenu 1,25 euro nominālvērtībā par TSDDRA vienīgi ar nosacījumu, ka ir saņemts Eiropas Komisijas lēmums, kas paziņo, ka valsts parakstīšanās uz Alstom emitētajiem TSDDRA un to atmaksāšana akcijās ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu, vai arī tas nav valsts atbalsts. Šī atmaksāšana akcijās notiks automātiski un pilntiesīgi pirmajā darba dienā pēc tam, kad valsts būs saņēmusi Komisijas lēmumu.” |
| --- | --- |

(40)

Konversija ir pakļauta šādai nosacījuma normai: “Sabiedrības emitētie un valsts parakstītie TSDDRA tiks atmaksāti parastajās sabiedrības akcijās par parastās akcijas cenu 1,25 euro nominālvērtībā par TSDDRA vienīgi ar nosacījumu, ka ir saņemts Eiropas Komisijas lēmums, kas paziņo, ka valsts parakstīšanās uz Alstom emitētajiem TSDDRA un to atmaksāšana akcijās ir valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar kopējo tirgu, vai arī tas nav valsts atbalsts. Šī atmaksāšana akcijās notiks automātiski un pilntiesīgi pirmajā darba dienā pēc tam, kad valsts būs saņēmusi Komisijas lēmumu.”

| (41) | Valsts ir apņēmusies nenodot ne TSDDRA, ne akcijas, kas varētu izrietēt no to atmaksāšanas, pirms sabiedrības pilnīgas atveseļošanas. |
| --- | --- |

(41)

Valsts ir apņēmusies nenodot ne TSDDRA, ne akcijas, kas varētu izrietēt no to atmaksāšanas, pirms sabiedrības pilnīgas atveseļošanas.

| (42) | Savukārt bankas ir neatsaucamā veidā apņēmušās parakstīties uz kapitāla palielināšanu, kas apstiprināta 2003. gada 18. novembra pilnsapulcē un kas tām ir rezervēta 300 miljonu euro apmērā par emisijas cenu 1,25 euro par akciju. |
| --- | --- |

(42)

Savukārt bankas ir neatsaucamā veidā apņēmušās parakstīties uz kapitāla palielināšanu, kas apstiprināta 2003. gada 18. novembra pilnsapulcē un kas tām ir rezervēta 300 miljonu euro apmērā par emisijas cenu 1,25 euro par akciju.

| (43) | Nolīgumā tāpat ir paredzēta īstermiņa naudas līdzekļu piešķiršana kopā par 1,5 miljardiem euro (2. pasākums). Valsts vai nu tieši, vai ar Valsts investīciju organizācijas (VIO) starpniecību ir apņēmusies atjaunot tirdzniecības vekseļus, kas parakstīti par 300 miljoniem euro, beidzoties 12 mēnešu laikposmam kopš pēdējās emisijas, kas notikusi pirms 2004. gada 8. februāra, un papildus parakstīt tirdzniecības vekseļus līdz 900 miljoniem euro. Tātad valsts saistības attiecībā uz naudas līdzekļu iespējām sasniedz 1,2 miljardus euro. |
| --- | --- |

(43)

Nolīgumā tāpat ir paredzēta īstermiņa naudas līdzekļu piešķiršana kopā par 1,5 miljardiem euro (2. pasākums). Valsts vai nu tieši, vai ar Valsts investīciju organizācijas (VIO) starpniecību ir apņēmusies atjaunot tirdzniecības vekseļus, kas parakstīti par 300 miljoniem euro, beidzoties 12 mēnešu laikposmam kopš pēdējās emisijas, kas notikusi pirms 2004. gada 8. februāra, un papildus parakstīt tirdzniecības vekseļus līdz 900 miljoniem euro. Tātad valsts saistības attiecībā uz naudas līdzekļu iespējām sasniedz 1,2 miljardus euro.

| (44) | Papildu 900 miljoni tika pilnībā parakstīti, un pēc tam Alstom tos atmaksāja: 2003. gada 23. decembrī uzņēmums atmaksāja 800 miljonus euro, pateicoties ieņēmumiem no ilgtermiņa finansējuma (TSDDRA, TSDD un PSDD), kas aprakstīti 39., 47. un 48. apsvērumā, un 100 miljonus euro 2004. gada janvārī no ieņēmumiem no T&D nozarojuma pārdošanas grupai Areva. |
| --- | --- |

(44)

Papildu 900 miljoni tika pilnībā parakstīti, un pēc tam Alstom tos atmaksāja: 2003. gada 23. decembrī uzņēmums atmaksāja 800 miljonus euro, pateicoties ieņēmumiem no ilgtermiņa finansējuma (TSDDRA, TSDD un PSDD), kas aprakstīti 39., 47. un 48. apsvērumā, un 100 miljonus euro 2004. gada janvārī no ieņēmumiem no T&D nozarojuma pārdošanas grupai Areva.

| (45) | Bankas no savas puses iegulda līdz 300 miljoniem euro tirdzniecības vekseļos un apņemas atjaunot šo ieguldījumu, beidzoties 12 mēnešu laikposmam kopš pēdējās emisijas, kas notikusi pirms 2004. gada 8. februāra. |
| --- | --- |

(45)

Bankas no savas puses iegulda līdz 300 miljoniem euro tirdzniecības vekseļos un apņemas atjaunot šo ieguldījumu, beidzoties 12 mēnešu laikposmam kopš pēdējās emisijas, kas notikusi pirms 2004. gada 8. februāra.

| (46) | Nolīgums arī paredz (3. pasākums), ka bankas veic sindicētas galvojumu līnijas emisiju par 3,5 miljardiem euro, no kuriem 65 % jeb 2,275 miljardi euro ir valsts pretgarantēti. Šai galvojumu sistēmai bija jādarbojas līdz no 3,5 miljardiem euro pāri palikušās summas izsīkšanai. Šādi segto tirdzniecības līgumu ilgums nevar pārsniegt septiņus gadus. Pretgarantija tika īstenota ar Banques Populaires grupai piederošā Caisse Française de Développement Industriel (Francijas Rūpniecības attīstības fonda) (CFDI) starpniecību. Ir jāatzīmē, ka savās atsaucēs par šo pasākumu Francija minēto pretgarantiju uzskata par valsts piešķirtu. |
| --- | --- |

(46)

Nolīgums arī paredz (3. pasākums), ka bankas veic sindicētas galvojumu līnijas emisiju par 3,5 miljardiem euro, no kuriem 65 % jeb 2,275 miljardi euro ir valsts pretgarantēti. Šai galvojumu sistēmai bija jādarbojas līdz no 3,5 miljardiem euro pāri palikušās summas izsīkšanai. Šādi segto tirdzniecības līgumu ilgums nevar pārsniegt septiņus gadus. Pretgarantija tika īstenota ar Banques Populaires grupai piederošā Caisse Française de Développement Industriel (Francijas Rūpniecības attīstības fonda) (CFDI) starpniecību. Ir jāatzīmē, ka savās atsaucēs par šo pasākumu Francija minēto pretgarantiju uzskata par valsts piešķirtu.

| (47) | Ceturtais pasākums ir noteikta ilguma pakārtots aizdevums (PSDD) uz piecu gadu ilgu laikposmu par summu 1,5 miljardi euro, no kuriem 300 miljonus vajadzēja ieguldīt valstij un 1,2 miljardus vajadzēja parakstīt bankām (4. pasākums). Savos komentāros, kas datēti ar 2003. gada 5. decembri, Francija norādīja, ka šo aizdevumu galu galā piešķīra CFDI. Valsts vienīgi piešķīra CFDI garantiju par aizdevuma summu. PSDD tiek apmaksāts ar EURIBOR + 450 bāzes punkti, no kuriem 300 bāzes punkti ir maksājami katra procentu termiņa beigās un 150 bāzes punkti kapitalizēti un maksājami in fine. Šis aizdevums veido pakārtotu parādu, kas tomēr ir ātrāk apmaksājams (senior) salīdzinājumā ar TSDDRA, TSDD un ORA. |
| --- | --- |

(47)

Ceturtais pasākums ir noteikta ilguma pakārtots aizdevums (PSDD) uz piecu gadu ilgu laikposmu par summu 1,5 miljardi euro, no kuriem 300 miljonus vajadzēja ieguldīt valstij un 1,2 miljardus vajadzēja parakstīt bankām (4. pasākums). Savos komentāros, kas datēti ar 2003. gada 5. decembri, Francija norādīja, ka šo aizdevumu galu galā piešķīra CFDI. Valsts vienīgi piešķīra CFDI garantiju par aizdevuma summu. PSDD tiek apmaksāts ar EURIBOR + 450 bāzes punkti, no kuriem 300 bāzes punkti ir maksājami katra procentu termiņa beigās un 150 bāzes punkti kapitalizēti un maksājami in fine. Šis aizdevums veido pakārtotu parādu, kas tomēr ir ātrāk apmaksājams (senior) salīdzinājumā ar TSDDRA, TSDD un ORA.

| (48) | Francija ir neatsaucami apņēmusies parakstīties uz valstij rezervēto noteikta ilguma pakārtoto vērtspapīru (TSDD) emisiju 200 miljonu euro vērtībā un uz 15 gadu ilgu laikposmu (5. pasākums, iepriekš 4.a pasākums). Šie TSDD tiks apmaksāti atsauces līmenī, kas palielināts par 500 bāzes punktiem, no kuriem 350 bāzes punkti katru gadu samaksājami termiņa beigās un 150 bāzes punkti kapitalizēti un samaksājami in fine. Tie ir pakārtoti ORA, PSDD un/vai ne prioritāri. |
| --- | --- |

(48)

Francija ir neatsaucami apņēmusies parakstīties uz valstij rezervēto noteikta ilguma pakārtoto vērtspapīru (TSDD) emisiju 200 miljonu euro vērtībā un uz 15 gadu ilgu laikposmu (5. pasākums, iepriekš 4.a pasākums). Šie TSDD tiks apmaksāti atsauces līmenī, kas palielināts par 500 bāzes punktiem, no kuriem 350 bāzes punkti katru gadu samaksājami termiņa beigās un 150 bāzes punkti kapitalizēti un samaksājami in fine. Tie ir pakārtoti ORA, PSDD un/vai ne prioritāri.

| (49) | Bankas vēl bez jau izklāstītajiem iesaistīšanās veidiem ir garantējušas veikt akcijās atmaksājamu obligāciju (ORA) emisiju, kas sākotnēji noteikta uz 1 miljardu euro un uz kurām parakstīties atvieglotas tiesības ir pašreizējajiem sabiedrības akcionāriem. ORA, kuru summa galu galā tika noteikta uz 900 miljoniem euro, būs apmaksājamas akcijās pēc pieciem gadiem, sākot no darījuma uzsākšanas dienas. Šīs emisijas nosacījumi ir šādi: 2 % kupons kapitalizēts 2004. gada beigās, paritāte 1 ORA pret 1 akciju, parakstīšanās cena 1,40 euro, plus emisijas prēmija 10 līdz 20 %. Šie parādi ir pakārtoti PSDD, bet ātrāk apmaksājami (seniors) salīdzinājumā ar TSDDRA un TSDD. |
| --- | --- |

(49)

Bankas vēl bez jau izklāstītajiem iesaistīšanās veidiem ir garantējušas veikt akcijās atmaksājamu obligāciju (ORA) emisiju, kas sākotnēji noteikta uz 1 miljardu euro un uz kurām parakstīties atvieglotas tiesības ir pašreizējajiem sabiedrības akcionāriem. ORA, kuru summa galu galā tika noteikta uz 900 miljoniem euro, būs apmaksājamas akcijās pēc pieciem gadiem, sākot no darījuma uzsākšanas dienas. Šīs emisijas nosacījumi ir šādi: 2 % kupons kapitalizēts 2004. gada beigās, paritāte 1 ORA pret 1 akciju, parakstīšanās cena 1,40 euro, plus emisijas prēmija 10 līdz 20 %. Šie parādi ir pakārtoti PSDD, bet ātrāk apmaksājami (seniors) salīdzinājumā ar TSDDRA un TSDD.

| (50) | 3. tabula dod kopskatu par pasākumiem, ko ietver finansiālais nodrošinājums ar mērķi atbalstīt Alstom, kādu Francija to iesniedza 2003. gada 26. septembrī, aizstājot 2003. gada 2. augusta nolīgumu.
  3. tabula
  Finansiālā nodrošinājuma apraksts, 2003. gada septembra versija







  (summas miljardos euro) |
| --- | --- |
| Pasākums | Bankas/Investori | Valsts saistības (9) |
| Kapitāla palielināšana I | 0,30 | — |
| TSDDRA (1. pasākums) | — | 0,30 |
| Īstermiņa likvīdi (2. pasākums) | 0,30 | 1,20 |
| Galvojumi 3,5 miljardu līmenī (3. pasākums) | 3,5 | Pretgarantija par 65 % jeb 2,275 |
| PSDD (4. pasākums) | 1,20 | Garantija par labu CFDI par 0,30 |
| TSDD (5. pasākums) | — | 0,20 |
| ORA | 0,90 | — |

(50)

3. tabula dod kopskatu par pasākumiem, ko ietver finansiālais nodrošinājums ar mērķi atbalstīt Alstom, kādu Francija to iesniedza 2003. gada 26. septembrī, aizstājot 2003. gada 2. augusta nolīgumu.

3. tabula

Finansiālā nodrošinājuma apraksts, 2003. gada septembra versija

(summas miljardos euro)

Pasākums

Bankas/Investori

Valsts saistības (9)

Kapitāla palielināšana I

0,30

—

TSDDRA (1. pasākums)

—

0,30

Īstermiņa likvīdi (2. pasākums)

0,30

1,20

Galvojumi 3,5 miljardu līmenī (3. pasākums)

3,5

Pretgarantija par 65 % jeb 2,275

PSDD (4. pasākums)

1,20

Garantija par labu CFDI par 0,30

TSDD (5. pasākums)

—

0,20

ORA

0,90

—

| (51) | Francija 2004. gada maijā informēja Komisiju par grozījumiem, kuri attiecas uz tikko aprakstīto finansiālo nodrošinājumu un kurus valsts un bankas īstenos 2004. gada vasarā. Jaunais nodrošinājums ietver divus iepriekšējo pasākumu grozījumus un vienu jaunu pasākumu. |
| --- | --- |

(51)

Francija 2004. gada maijā informēja Komisiju par grozījumiem, kuri attiecas uz tikko aprakstīto finansiālo nodrošinājumu un kurus valsts un bankas īstenos 2004. gada vasarā. Jaunais nodrošinājums ietver divus iepriekšējo pasākumu grozījumus un vienu jaunu pasākumu.

| (52) | Pirmkārt, valsts pretgarantija par sindicēto galvojumu līniju (3. pasākums) tiks atbrīvota un pārlikta garantijas mehānismā, kas attieksies uz jaunu sindicēto galvojumu līniju ar atlikumu 8 miljardi euro, ko izlaidušas bankas. Šī jaunā galvojumu līnija ietver šādu garantijas mehānismu: zaudējumi tiks segti vispirms no blakus naudas līdzekļiem 700 miljonu euro apmērā, ko iegulda uzņēmums. Otrkārt, zaudējumi tiks segti no garantijas par 1,3 miljardiem euro, kurā pari passu piedalās valsts ar 1,25 miljardiem euro un bankas ar 50 miljoniem euro. Zaudējumi, kas pārsniegtu 2 miljardus euro, vairs nesaņems garantijas, un tos pilnībā uzņemsies bankas, kas ir izlaidušas galvojumus. Galvojumu izlaišanas laikposms šajā sindicētajā līnijā ir divi gadi, sākot no tās atvēršanas, kas paredzēta 2004. gada vasarā. Šajā laikposmā, pirmkārt, pastāvošo galvojumu amortizācija, kas izriet no Alstom ražojumu īstenošanas un piegādes, radīs galvojumu līnijas atlikuma samazināšanos. Otrkārt, šajā pašā laikposmā līnija tiks no jauna papildināta ar citiem galvojumiem, atlikumam paliekot 8 miljardu griestu robežās. Pēc tam, kad galvojumu emisijas laikposms būs beidzies un jauni papildinājumi aizliegti, līnijas atlikums samazināsies atkarībā no galvojumu amortizācijas. Vienlaikus garantijas tiks amortizētas tā, ka tās jebkurā brīdī paliks vismaz 25 % līmenī no galvojumu līnijas atlikuma. Otrās kārtas garantija par 1,3 miljardiem euro tiek amortizēta prioritāri, pirmo zaudējumu garantijai par 700 miljoniem euro tiekot amortizētai pēc tam. Šādi iesaistīšanās riskam valstij vajadzētu kļūt vienādam ar nulli, sākot ar 2008. gada beigām/2009. gada sākumu, pretēji 2011. gada beigām/2012. gada sākumam iepriekšējā mehānismā, kurā valsts pretgarantijai nebija piešķirta prioritāra amortizācija. Ir jāpiebilst, ka 8 miljardu euro atlikums nenozīmēs vienīgi jaunu galvojumu emisiju. Būtībā visi galvojumi, kurus bankas izlaidīs pēc 2003. gada septembra un kuriem tātad vairs nebūs valsts pretgarantijas 65 % līmenī, un pie zināmiem nosacījumiem un ierobežotā mērā galvojumi, kas izlaisti pirms 2003. gada septembra, varēs tikt iekļauti šajā jaunajā sindicētajā līnijā par 8 miljardiem euro un tātad saņemt atbilstošo garantiju mehānismu. |
| --- | --- |

(52)

Pirmkārt, valsts pretgarantija par sindicēto galvojumu līniju (3. pasākums) tiks atbrīvota un pārlikta garantijas mehānismā, kas attieksies uz jaunu sindicēto galvojumu līniju ar atlikumu 8 miljardi euro, ko izlaidušas bankas. Šī jaunā galvojumu līnija ietver šādu garantijas mehānismu: zaudējumi tiks segti vispirms no blakus naudas līdzekļiem 700 miljonu euro apmērā, ko iegulda uzņēmums. Otrkārt, zaudējumi tiks segti no garantijas par 1,3 miljardiem euro, kurā pari passu piedalās valsts ar 1,25 miljardiem euro un bankas ar 50 miljoniem euro. Zaudējumi, kas pārsniegtu 2 miljardus euro, vairs nesaņems garantijas, un tos pilnībā uzņemsies bankas, kas ir izlaidušas galvojumus. Galvojumu izlaišanas laikposms šajā sindicētajā līnijā ir divi gadi, sākot no tās atvēršanas, kas paredzēta 2004. gada vasarā. Šajā laikposmā, pirmkārt, pastāvošo galvojumu amortizācija, kas izriet no Alstom ražojumu īstenošanas un piegādes, radīs galvojumu līnijas atlikuma samazināšanos. Otrkārt, šajā pašā laikposmā līnija tiks no jauna papildināta ar citiem galvojumiem, atlikumam paliekot 8 miljardu griestu robežās. Pēc tam, kad galvojumu emisijas laikposms būs beidzies un jauni papildinājumi aizliegti, līnijas atlikums samazināsies atkarībā no galvojumu amortizācijas. Vienlaikus garantijas tiks amortizētas tā, ka tās jebkurā brīdī paliks vismaz 25 % līmenī no galvojumu līnijas atlikuma. Otrās kārtas garantija par 1,3 miljardiem euro tiek amortizēta prioritāri, pirmo zaudējumu garantijai par 700 miljoniem euro tiekot amortizētai pēc tam. Šādi iesaistīšanās riskam valstij vajadzētu kļūt vienādam ar nulli, sākot ar 2008. gada beigām/2009. gada sākumu, pretēji 2011. gada beigām/2012. gada sākumam iepriekšējā mehānismā, kurā valsts pretgarantijai nebija piešķirta prioritāra amortizācija. Ir jāpiebilst, ka 8 miljardu euro atlikums nenozīmēs vienīgi jaunu galvojumu emisiju. Būtībā visi galvojumi, kurus bankas izlaidīs pēc 2003. gada septembra un kuriem tātad vairs nebūs valsts pretgarantijas 65 % līmenī, un pie zināmiem nosacījumiem un ierobežotā mērā galvojumi, kas izlaisti pirms 2003. gada septembra, varēs tikt iekļauti šajā jaunajā sindicētajā līnijā par 8 miljardiem euro un tātad saņemt atbilstošo garantiju mehānismu.

| (53) | Otrkārt, Francija apņemas 2004. gada vasarā konvertēt kapitālā savas kredītzīmes pret Alstom, kuras veido CFDI turētais PSDD par 300 miljoniem euro (4. pasākums) un TSDD par 200 miljoniem euro (5. pasākums). Bankām būs arī iespēja konvertēt daļu savu kredītzīmju pret Alstom. |
| --- | --- |

(53)

Otrkārt, Francija apņemas 2004. gada vasarā konvertēt kapitālā savas kredītzīmes pret Alstom, kuras veido CFDI turētais PSDD par 300 miljoniem euro (4. pasākums) un TSDD par 200 miljoniem euro (5. pasākums). Bankām būs arī iespēja konvertēt daļu savu kredītzīmju pret Alstom.

| (54) | Papildus 2004. gada vasarā notiks kapitāla palielināšana 1 līdz 1,2 miljardu euro līmenī (6. pasākums). Valsts tajā piedalīsies proporcionāli savai līdzdalībai kapitālā, kas radīsies no TSDDRA konversijas, tas ir, par procentiem, kam būtu jābūt 17 līdz 18,5 % robežās. Šādi valsts parakstītā summa būs 170 līdz 222 miljonu euro robežās. Saldo tiks laists tirgū ar stingru banku sindikāta parakstīšanos. Šī kapitāla palielināšana konkrēti kalpos to 700 miljonu euro iegūšanai, kas nepieciešami blakus līdzekļu sastādīšanai, ar kuriem nosegt jaunās sindicētās galvojumu līnijas pirmos zaudējumus. |
| --- | --- |

(54)

Papildus 2004. gada vasarā notiks kapitāla palielināšana 1 līdz 1,2 miljardu euro līmenī (6. pasākums). Valsts tajā piedalīsies proporcionāli savai līdzdalībai kapitālā, kas radīsies no TSDDRA konversijas, tas ir, par procentiem, kam būtu jābūt 17 līdz 18,5 % robežās. Šādi valsts parakstītā summa būs 170 līdz 222 miljonu euro robežās. Saldo tiks laists tirgū ar stingru banku sindikāta parakstīšanos. Šī kapitāla palielināšana konkrēti kalpos to 700 miljonu euro iegūšanai, kas nepieciešami blakus līdzekļu sastādīšanai, ar kuriem nosegt jaunās sindicētās galvojumu līnijas pirmos zaudējumus.

| (55) | 4. tabula dod kopskatu par pasākumiem, ko ietver jaunais finansiālais nodrošinājums, kas ir šā lēmuma objekts.
  4. tabula
  Finansiālā nodrošinājuma apraksts, 2004. gada maija versija







  (summas miljardos euro) |
| --- | --- |
| Pasākums | Bankas/Investori | Valsts saistības |
| Kapitāla palielināšana I | 0,30 | — |
| TSDDRA (1. pasākums) | — | 0,30 |
| Īstermiņa likvīdi (2. pasākums) | 0,30 | 1,20 |
| Galvojumi 8 miljardu līmenī (3. pasākums) | 8 | Otrā zaudējuma garantija jeb 1,25 |
| PSDD, kas jāpārvērš kapitālā (4. pasākums) | 1,20 | 0,30 |
| TSDD, kas jāpārvērš kapitālā (5. pasākums) | — | 0,20 |
| ORA | 0,90 | — |
| Kapitāla palielināšana II (6. pasākums) | 0,83/0,99 | 0,17/0,22 |

(55)

4. tabula dod kopskatu par pasākumiem, ko ietver jaunais finansiālais nodrošinājums, kas ir šā lēmuma objekts.

4. tabula

Finansiālā nodrošinājuma apraksts, 2004. gada maija versija

(summas miljardos euro)

Pasākums

Bankas/Investori

Valsts saistības

Kapitāla palielināšana I

0,30

—

TSDDRA (1. pasākums)

—

0,30

Īstermiņa likvīdi (2. pasākums)

0,30

1,20

Galvojumi 8 miljardu līmenī (3. pasākums)

8

Otrā zaudējuma garantija jeb 1,25

PSDD, kas jāpārvērš kapitālā (4. pasākums)

1,20

0,30

TSDD, kas jāpārvērš kapitālā (5. pasākums)

—

0,20

ORA

0,90

—

Kapitāla palielināšana II (6. pasākums)

0,83/0,99

0,17/0,22

| (56) | Francija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns ļaus Alstom atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Novērtējumi ir iekļauti naudas līdzekļu plānā (Three Year Treasury Plan), tā versijā W10. Šī versija ir pēdējā pieejamā, kas ietver visas prognozes katram finanšu gadam laikposmā no 2003./2004. līdz 2005./2006. gadam. Galvenie šī plāna skaitļi ir atkārtoti 5. tabulā. |
| --- | --- |

(56)

5. tabula

Izvilkums no Alstom refinansējuma plāna trim gadiem – 2003. gada septembra versija W10

| (summas miljardos euro) |
| --- |
| Finanšu gads | 2002./2003. | 2003./2004. | 2004./2005. | 2005./2006. |
| Saņemtie pasūtījumi | 19,123 | [↘] (10) | [↗] | [↗] |
| Rūpnieciskās turbīnas | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Environment | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Services | [...] | [...] | [...] | [...] |
| T&D (tostarp Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Uzņēmums un citi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Buffer | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārdošana | 21,351 | [↘] | [↘] | [↗] |
| Rūpnieciskās turbīnas | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Environment | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Turbo-Systems | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Power – Services | [...] | [...] | [...] | [...] |
| T&D (tostarp Power Conversion) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Transport | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marine | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Uzņēmums un citi | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Buffer | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Saimnieciskās darbības ieņēmumi
  operatīvās rezerves | (0,507)
  – 2,4 % | [↗] | [↗] | [↗] |
| EBIT | (1,062) | [↗] | [↗] | [↗] |
| Neto naudas plūsma | (0,265) | [↘] | [↗] | [↘] |
| Kopējais bruto parāds | 6,688 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Ekonomiskais parāds | 4,918 | [↘] | [↘] | [↘] |
| Pašu kapitāls | 0,847 | [↗] | [↘] | [↗] |
| Parāds/Pašu kapitāls | 581 % | [↘] | [↗] | [↘] |

(summas miljardos euro)

Finanšu gads

2002./2003.

2003./2004.

2004./2005.

2005./2006.

Saņemtie pasūtījumi

19,123

[↘] (10)

[↗]

[↗]

Rūpnieciskās turbīnas

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Environment

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Services

[...]

[...]

[...]

[...]

T&D (tostarp Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

[...]

Uzņēmums un citi

[...]

[...]

[...]

[...]

Buffer

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārdošana

21,351

[↘]

[↘]

[↗]

Rūpnieciskās turbīnas

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Environment

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Turbo-Systems

[...]

[...]

[...]

[...]

Power – Services

[...]

[...]

[...]

[...]

T&D (tostarp Power Conversion)

[...]

[...]

[...]

[...]

Transport

[...]

[...]

[...]

[...]

Marine

[...]

[...]

[...]

[...]

Uzņēmums un citi

[...]

[...]

[...]

[...]

Buffer

[...]

[...]

[...]

[...]

Saimnieciskās darbības ieņēmumi

operatīvās rezerves

(0,507)

– 2,4 %

[↗]

[↗]

[↗]

EBIT

(1,062)

[↗]

[↗]

[↗]

Neto naudas plūsma

(0,265)

[↘]

[↗]

[↘]

Kopējais bruto parāds

6,688

[↘]

[↘]

[↘]

Ekonomiskais parāds

4,918

[↘]

[↘]

[↘]

Pašu kapitāls

0,847

[↗]

[↘]

[↗]

Parāds/Pašu kapitāls

581 %

[↘]

[↗]

[↘]

| (57) | Pēc 2004. gada maijā paziņotajām finansiālā nodrošinājuma izmaiņām Francija iesniedza jaunu finanšu prognožu versiju. Galvenie šīs versijas skaitļi ir atkārtoti 6. tabulā. Ir norādītas divas vērtības: pirmā atbilst gadījumam, ja bankas konvertē 2004. gada maijā izziņotajā finansiālajā nodrošinājumā paredzēto maksimālo kredītzīmju summu (proti, 700 miljonus euro); otrā atbilst gadījumam, ja bankas nekonvertē nevienu no savām kredītzīmēm. Prognozes neņem vērā cesijas, kas uzņēmumam būs jāuzsāk. |
| --- | --- |

(57)

6. tabula

Jaunās prognozes, kas iekļauj jauno finanšu pasākumu sekas

| (summas miljardos euro) |
| --- |
| Finanšu gads | 2004./2005. | 2005./2006. | 2006./2007. |
| Kopējais bruto parāds | [...] | [↘] | [↘] |
| Ekonomiskais parāds | [...] | [↘] | [↘] |
| Pašu kapitāls | [...] | [↘] | [↗] |
| Parāds/Pašu kapitāls | [...] | [↘] | [↘] |

(summas miljardos euro)

Finanšu gads

2004./2005.

2005./2006.

2006./2007.

Kopējais bruto parāds

[...]

[↘]

[↘]

Ekonomiskais parāds

[...]

[↘]

[↘]

Pašu kapitāls

[...]

[↘]

[↗]

Parāds/Pašu kapitāls

[...]

[↘]

[↘]

4.   Citi pasākumi

| (58) | Bez tikko minētajiem pasākumiem 2003. gada 2. augusta nolīgumā bija minēts vēl viens pasākums, par kuru Komisija jau bija uzzinājusi ar preses starpniecību un par kuru Francija 2003. gada 10. jūlija vēstulē tika aicināta sniegt informāciju (7. pasākums, iepriekš 5. pasākums): saskaņā ar preses nostāju kodolenerģijas grupa Areva bija izteikusi piedāvājumu iegādāties Alstom sektoru T&D par summu, kas, kā tika uzskatīts, pārsniedz 1 miljardu euro. Saskaņā ar Francijas nostāju Francijas valsts deva savu piekrišanu (11)2003. gada 1. jūlija uzraudzības padomes laikā, kas izskatīja Areva vadības priekšlikumu iesniegt Alstom šā sektora pirkšanas piedāvājumu. Ir jāatzīmē, ka šis pasākums ir skaidri minēts pārstrukturēšanas plānā un 2003. gada 2. augusta nolīgumā. |
| --- | --- |

(58)

Bez tikko minētajiem pasākumiem 2003. gada 2. augusta nolīgumā bija minēts vēl viens pasākums, par kuru Komisija jau bija uzzinājusi ar preses starpniecību un par kuru Francija 2003. gada 10. jūlija vēstulē tika aicināta sniegt informāciju (7. pasākums, iepriekš 5. pasākums): saskaņā ar preses nostāju kodolenerģijas grupa Areva bija izteikusi piedāvājumu iegādāties Alstom sektoru T&D par summu, kas, kā tika uzskatīts, pārsniedz 1 miljardu euro. Saskaņā ar Francijas nostāju Francijas valsts deva savu piekrišanu (11)2003. gada 1. jūlija uzraudzības padomes laikā, kas izskatīja Areva vadības priekšlikumu iesniegt Alstom šā sektora pirkšanas piedāvājumu. Ir jāatzīmē, ka šis pasākums ir skaidri minēts pārstrukturēšanas plānā un 2003. gada 2. augusta nolīgumā.

| (59) | Cita starpā Komisija uzzināja par virkni neizziņotu pasākumu, par kuriem Francija 2003. gada 28. augusta un 3. decembra vēstulēs tika aicināta sniegt informāciju: |
| --- | --- |

(59)

Cita starpā Komisija uzzināja par virkni neizziņotu pasākumu, par kuriem Francija 2003. gada 28. augusta un 3. decembra vēstulēs tika aicināta sniegt informāciju:

III.   PROCEDŪRU IZVĒĻU PAMATOJUMS

| (60) | Formālā izmeklēšanas procedūra tika uzsākta, lai pārbaudītu, vai pasākumi, kas tika darīti zināmi Komisijai 2003. gada vasarā, ir atbalsti, kas saderīgi ar kopējo tirgu. Lai arī apspriežamie pasākumi bija ņemti no valsts resursiem un lai arī tie bija ļāvuši Alstom turpināt darbības attiecīgajos tirgos, draudot kropļot konkurenci un ietekmēt sakarus starp dalībvalstīm, Francija apstrīdēja, ka dažiem no šiem pasākumiem būtu atbalsta raksturs (konkrēti 1. pasākums). Cita starpā Francijas iesniegtā informācija par 7. līdz 10. pasākumu bija nepietiekama, savukārt pārējie pasākumi tika uzskatīti par atbalstiem glābšanai un pārstrukturēšanai. Atbalstu kopums bija tāds, kas var neizpildīt Kopienas vadlīnijās noteiktos kritērijus valsts atbalstiem grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12) (tālāk tekstā – “vadlīnijas”), jo īpaši pasākumi, ko Francija kvalificējusi kā atbalstus glābšanai, tādā mērā, kādā ir ticis īstenots pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(60)

Formālā izmeklēšanas procedūra tika uzsākta, lai pārbaudītu, vai pasākumi, kas tika darīti zināmi Komisijai 2003. gada vasarā, ir atbalsti, kas saderīgi ar kopējo tirgu. Lai arī apspriežamie pasākumi bija ņemti no valsts resursiem un lai arī tie bija ļāvuši Alstom turpināt darbības attiecīgajos tirgos, draudot kropļot konkurenci un ietekmēt sakarus starp dalībvalstīm, Francija apstrīdēja, ka dažiem no šiem pasākumiem būtu atbalsta raksturs (konkrēti 1. pasākums). Cita starpā Francijas iesniegtā informācija par 7. līdz 10. pasākumu bija nepietiekama, savukārt pārējie pasākumi tika uzskatīti par atbalstiem glābšanai un pārstrukturēšanai. Atbalstu kopums bija tāds, kas var neizpildīt Kopienas vadlīnijās noteiktos kritērijus valsts atbalstiem grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (12) (tālāk tekstā – “vadlīnijas”), jo īpaši pasākumi, ko Francija kvalificējusi kā atbalstus glābšanai, tādā mērā, kādā ir ticis īstenots pārstrukturēšanas plāns.

| (61) | Tālāk Francija uzsāka sākotnējo atbalstu grozījumus pēc tam, kad bija noslēgts jauns nolīgums ar bankām. Šie pasākumi tika paziņoti Komisijai 2003. gada 26. septembrī. Šajos apstākļos tika paplašināta formālā izmeklēšanas procedūra tā, lai tā skartu arī jaunos pasākumus, kas daļēji aizstāja 2003. gada 2. augusta nolīgumā noteiktos pasākumus un palielināja to summu. |
| --- | --- |

(61)

Tālāk Francija uzsāka sākotnējo atbalstu grozījumus pēc tam, kad bija noslēgts jauns nolīgums ar bankām. Šie pasākumi tika paziņoti Komisijai 2003. gada 26. septembrī. Šajos apstākļos tika paplašināta formālā izmeklēšanas procedūra tā, lai tā skartu arī jaunos pasākumus, kas daļēji aizstāja 2003. gada 2. augusta nolīgumā noteiktos pasākumus un palielināja to summu.

| (62) | Pēc jaunā finansiālā nodrošinājuma, kas parādījās 2004. gada maijā, Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā nav ne nepieciešami, ne lietderīgi uzsākt vēl otru izmeklēšanas procedūras piemērošanu. Būtībā tika konstatēts, pirmkārt, ka ieviestie grozījumi neizraisa atbalstu kopējās summas palielināšanos, bet gan, tieši otrādi, šīs summas samazināšanos. Būtībā valsts garantija galvojumu līnijai (3. pasākums), kas aizvieto iepriekšējo valsts pretgarantiju, veido valsts riska samazinājumu par 1 miljardu euro. Bez tam ieviestais garantijas mehānisms turpmāk paredz, ka zaudējumus prioritārā veidā segs no 700 miljonu blakus naudas līdzekļiem, ko ieguldīs uzņēmums, valstij iejaucoties vienīgi otrās kārtas garantijas veidā. Lai kāds būtu zaudējumu līmenis, valsts segtā summa paliek zemāka par to, kas izrietēja no iepriekšējā nodrošinājuma. Kā tas tiks izskaidrots VI.3. daļā, galvojumiem ir jātiek uzskatītiem par valsts atbalstu, kas var sasniegt līdz 100 % no to summas. Pie šiem nosacījumiem valsts saistību pagarinājums garantijas ietvaros tiek vairāk kā kompensēts caur reālu un nozīmīgu atbalsta samazinājumu, kas izriet no jaunā mehānisma ieviešanas. Tāpat valsts parāda pārveidošana kapitālā (4. un 5. pasākums), kā tas izriet no apspriežamajiem grozījumiem, neietver tajā iekļautā atbalsta summas palielināšanu. Būtībā aizdevumi šajā gadījumā tiek uzskatīti, kā tas tiks izklāstīts VI.3. daļā, par tādiem, kas veido atbalstu par 100 % no attiecīgās summas kopš to piešķiršanas brīža. Visbeidzot valsts līdzdalībai jaunajā kapitāla palielināšanā (6. pasākums) būs maza nozīme salīdzinājumā ar privāto līdzdalību. Tā notiks proporcionāli valsts parakstītajam kapitālam un pie tādiem pašiem nosacījumiem kā citiem dalībniekiem. Bez tam, raugoties no kopējā valsts riska, tās līdzdalība kapitāla palielināšanā ir vairāk kā kompensēta, samazinot galvojumu līnijas garantiju. |
| --- | --- |

(62)

Pēc jaunā finansiālā nodrošinājuma, kas parādījās 2004. gada maijā, Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā nav ne nepieciešami, ne lietderīgi uzsākt vēl otru izmeklēšanas procedūras piemērošanu. Būtībā tika konstatēts, pirmkārt, ka ieviestie grozījumi neizraisa atbalstu kopējās summas palielināšanos, bet gan, tieši otrādi, šīs summas samazināšanos. Būtībā valsts garantija galvojumu līnijai (3. pasākums), kas aizvieto iepriekšējo valsts pretgarantiju, veido valsts riska samazinājumu par 1 miljardu euro. Bez tam ieviestais garantijas mehānisms turpmāk paredz, ka zaudējumus prioritārā veidā segs no 700 miljonu blakus naudas līdzekļiem, ko ieguldīs uzņēmums, valstij iejaucoties vienīgi otrās kārtas garantijas veidā. Lai kāds būtu zaudējumu līmenis, valsts segtā summa paliek zemāka par to, kas izrietēja no iepriekšējā nodrošinājuma. Kā tas tiks izskaidrots VI.3. daļā, galvojumiem ir jātiek uzskatītiem par valsts atbalstu, kas var sasniegt līdz 100 % no to summas. Pie šiem nosacījumiem valsts saistību pagarinājums garantijas ietvaros tiek vairāk kā kompensēts caur reālu un nozīmīgu atbalsta samazinājumu, kas izriet no jaunā mehānisma ieviešanas. Tāpat valsts parāda pārveidošana kapitālā (4. un 5. pasākums), kā tas izriet no apspriežamajiem grozījumiem, neietver tajā iekļautā atbalsta summas palielināšanu. Būtībā aizdevumi šajā gadījumā tiek uzskatīti, kā tas tiks izklāstīts VI.3. daļā, par tādiem, kas veido atbalstu par 100 % no attiecīgās summas kopš to piešķiršanas brīža. Visbeidzot valsts līdzdalībai jaunajā kapitāla palielināšanā (6. pasākums) būs maza nozīme salīdzinājumā ar privāto līdzdalību. Tā notiks proporcionāli valsts parakstītajam kapitālam un pie tādiem pašiem nosacījumiem kā citiem dalībniekiem. Bez tam, raugoties no kopējā valsts riska, tās līdzdalība kapitāla palielināšanā ir vairāk kā kompensēta, samazinot galvojumu līnijas garantiju.

| (63) | Tāpat tika konstatēts, ka jaunā finansiālā nodrošinājuma grozījumi, kas notikuši 2004. gada maijā, ietvēra ļoti nozīmīgu privātā ieguldījuma pieaugumu pārstrukturēšanā un līdz ar to ievērojamu Alstom finansiālās situācijas uzlabošanos. Būtībā valsts galvojumu līnijas garantijas grozījums nozīmē to, ka bankas turpmāk riskē ar 6 miljardiem euro. Cita starpā vairāk nekā 80 % no jaunās kapitāla palielināšanas garantēs bankas. Visbeidzot ir jāatzīmē ļoti nozīmīgais paša uzņēmuma ieguldījums, kas finansēs blakus naudas līdzekļus par 700 miljoniem euro, kas saņem pirmās kārtas garantiju jaunajai galvojumu līnijai. |
| --- | --- |

(63)

Tāpat tika konstatēts, ka jaunā finansiālā nodrošinājuma grozījumi, kas notikuši 2004. gada maijā, ietvēra ļoti nozīmīgu privātā ieguldījuma pieaugumu pārstrukturēšanā un līdz ar to ievērojamu Alstom finansiālās situācijas uzlabošanos. Būtībā valsts galvojumu līnijas garantijas grozījums nozīmē to, ka bankas turpmāk riskē ar 6 miljardiem euro. Cita starpā vairāk nekā 80 % no jaunās kapitāla palielināšanas garantēs bankas. Visbeidzot ir jāatzīmē ļoti nozīmīgais paša uzņēmuma ieguldījums, kas finansēs blakus naudas līdzekļus par 700 miljoniem euro, kas saņem pirmās kārtas garantiju jaunajai galvojumu līnijai.

| (64) | Visbeidzot ir jāatzīmē, ka finansiālā nodrošinājuma grozījumus pavada Francijas saistības, kuras aprakstītas no 96. līdz 103. apsvērumam un kuru raksturs ir tāds, ka tās, pirmkārt, kompensē konkurences kropļojumus, ko var izraisīt atbalsti, ierobežojot valsts iesaistīšanos laikā, un, otrkārt, nodrošina uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(64)

Visbeidzot ir jāatzīmē, ka finansiālā nodrošinājuma grozījumus pavada Francijas saistības, kuras aprakstītas no 96. līdz 103. apsvērumam un kuru raksturs ir tāds, ka tās, pirmkārt, kompensē konkurences kropļojumus, ko var izraisīt atbalsti, ierobežojot valsts iesaistīšanos laikā, un, otrkārt, nodrošina uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (65) | Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka 2004. gada maijā notikušās izmaiņas ir tādas, kas samazina valsts iesaistīšanos un palielina privāto partneru ieguldījumu, tādējādi ierobežojot konkurences kropļojumus, kas izriet no pasākumu kopuma, tajā pašā laikā dodot nozīmīgu ieguldījumu, lai nodrošinātu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Šīs izmaiņas tātad nevar palielināt Komisijas šaubas attiecībā uz atbalstu kopuma saderību, ne arī likt rasties jaunām šaubām attiecībā uz zināmiem atsevišķiem pasākumiem. Tieši otrādi, šīs izmaiņas palīdz kliedēt atsevišķas šaubas, kas paustas Lēmumos par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu. Visbeidzot jauna procedūras piemērošana, kas nav juridiski nepieciešama, būtu nelietderīga to kavējumu dēļ, ko tā noteikti radītu galīgā lēmuma pieņemšanā, kam ir liela nozīme attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

(65)

Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka 2004. gada maijā notikušās izmaiņas ir tādas, kas samazina valsts iesaistīšanos un palielina privāto partneru ieguldījumu, tādējādi ierobežojot konkurences kropļojumus, kas izriet no pasākumu kopuma, tajā pašā laikā dodot nozīmīgu ieguldījumu, lai nodrošinātu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Šīs izmaiņas tātad nevar palielināt Komisijas šaubas attiecībā uz atbalstu kopuma saderību, ne arī likt rasties jaunām šaubām attiecībā uz zināmiem atsevišķiem pasākumiem. Tieši otrādi, šīs izmaiņas palīdz kliedēt atsevišķas šaubas, kas paustas Lēmumos par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu. Visbeidzot jauna procedūras piemērošana, kas nav juridiski nepieciešama, būtu nelietderīga to kavējumu dēļ, ko tā noteikti radītu galīgā lēmuma pieņemšanā, kam ir liela nozīme attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu.

IV.   TREŠO PUŠU NOVĒROJUMI

| (66) | Pēc tam, kad tika publicēti Lēmumi par procedūras uzsākšanu un piemērošanu, attiecīgi 2003. gada 17. septembrī un 15. oktobrī, Komisija noteiktajā termiņā saņēma daudzus komentārus no trešajām pusēm, klientiem, piegādātājiem, apakšlīgumu slēdzējpusēm, konkurentiem un Alstom darbinieku pārstāvjiem (20 paziņojumi attiecībā uz elektrības sektoru, 19 attiecībā uz dzelzceļa transporta sektoru un pieci no darbinieku organizācijām, kas attiecas uz abiem sektoriem). |
| --- | --- |

(66)

Pēc tam, kad tika publicēti Lēmumi par procedūras uzsākšanu un piemērošanu, attiecīgi 2003. gada 17. septembrī un 15. oktobrī, Komisija noteiktajā termiņā saņēma daudzus komentārus no trešajām pusēm, klientiem, piegādātājiem, apakšlīgumu slēdzējpusēm, konkurentiem un Alstom darbinieku pārstāvjiem (20 paziņojumi attiecībā uz elektrības sektoru, 19 attiecībā uz dzelzceļa transporta sektoru un pieci no darbinieku organizācijām, kas attiecas uz abiem sektoriem).

| (67) | Lielākā daļa klientu, piegādātāju, apakšlīgumu slēdzējpušu un darbinieku pārstāvju pauda nopietnu norūpēšanos attiecībā uz Alstom izdzīvošanu. Daži komentāri norāda, ka iespējamā uzņēmuma slēgšana radītu īstu zaudējumu Eiropas ekonomikas struktūrā. Tie īpaši uzsver uzņēmuma tehnoloģisko veikumu un tā iesaistīšanos pētniecībā un attīstībā. Daudzi komentāri norāda arī to, ka Alstom slēgšanai būtu zaudējumus nesošas sekas attiecīgajos tirgos, kas jau ir ļoti sakoncentrēti. Alstom slēgšana tātad vēl palielinātu šo koncentrāciju un novestu pie piedāvājuma mazināšanās. Daudzi klienti izsaka savu norūpēšanos attiecībā uz viņu apgādes pārrāvumu. Tie baidās arī par to, ka viņu augsta līmeņa iekārtu uzturēšana un garantijas apkalpošana vairs nevarēs tikt nodrošināta labos apstākļos. Visbeidzot dažādi strādājošo un apakšlīgumu slēdzējpušu pārstāvji uzsver zaudējumus nesošās sociālās sekas, ko uzņēmuma slēgšana noteikti radīs tiešajā un netiešajā nodarbinātībā. |
| --- | --- |

(67)

Lielākā daļa klientu, piegādātāju, apakšlīgumu slēdzējpušu un darbinieku pārstāvju pauda nopietnu norūpēšanos attiecībā uz Alstom izdzīvošanu. Daži komentāri norāda, ka iespējamā uzņēmuma slēgšana radītu īstu zaudējumu Eiropas ekonomikas struktūrā. Tie īpaši uzsver uzņēmuma tehnoloģisko veikumu un tā iesaistīšanos pētniecībā un attīstībā. Daudzi komentāri norāda arī to, ka Alstom slēgšanai būtu zaudējumus nesošas sekas attiecīgajos tirgos, kas jau ir ļoti sakoncentrēti. Alstom slēgšana tātad vēl palielinātu šo koncentrāciju un novestu pie piedāvājuma mazināšanās. Daudzi klienti izsaka savu norūpēšanos attiecībā uz viņu apgādes pārrāvumu. Tie baidās arī par to, ka viņu augsta līmeņa iekārtu uzturēšana un garantijas apkalpošana vairs nevarēs tikt nodrošināta labos apstākļos. Visbeidzot dažādi strādājošo un apakšlīgumu slēdzējpušu pārstāvji uzsver zaudējumus nesošās sociālās sekas, ko uzņēmuma slēgšana noteikti radīs tiešajā un netiešajā nodarbinātībā.

| (68) | Attiecībā uz Marine sektoru komentārus sniedza Nantes un Saint-Nazaire mēri, kuri izteica savu nopietno norūpēšanos attiecībā uz procedūras sociālajām sekām. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz Marine sektoru komentārus sniedza Nantes un Saint-Nazaire mēri, kuri izteica savu nopietno norūpēšanos attiecībā uz procedūras sociālajām sekām.

| (69) | Alstom galveno konkurentu nosūtītie novērojumi ir izklāstīti detalizētākā veidā no 69. līdz 75. apsvērumam. |
| --- | --- |

(69)

Alstom galveno konkurentu nosūtītie novērojumi ir izklāstīti detalizētākā veidā no 69. līdz 75. apsvērumam.

| (70) | Saskaņā ar Siemens nostāju grūtības, ar kurām Alstom nācās saskarties, izriet, pirmkārt, no nopietnajām tehniskajām problēmām, kas radās lielas jaudas gāzes turbīnās GT24/GT26. Šīs grūtības ir saistītas arī ar niecīgo skaidras naudas plūsmu, ko radīja Alstom darbību kopums šādu elementu dēļ:






  a) | nepietiekama daudzu īstenoto pirkumu integrācija; |
| --- | --- | --- |

(70)

Saskaņā ar Siemens nostāju grūtības, ar kurām Alstom nācās saskarties, izriet, pirmkārt, no nopietnajām tehniskajām problēmām, kas radās lielas jaudas gāzes turbīnās GT24/GT26. Šīs grūtības ir saistītas arī ar niecīgo skaidras naudas plūsmu, ko radīja Alstom darbību kopums šādu elementu dēļ:

a)

nepietiekama daudzu īstenoto pirkumu integrācija;

| b) | pārāk spēcīgā cenu konkurence ar mērķi uzlabot jaudu izmantošanu un naudas līdzekļu stāvokli, pateicoties saņemtajām iemaksām; |
| --- | --- |

b)

pārāk spēcīgā cenu konkurence ar mērķi uzlabot jaudu izmantošanu un naudas līdzekļu stāvokli, pateicoties saņemtajām iemaksām;

| c) | nepietiekama projektu un risku pārvaldības kapacitāte. |
| --- | --- |

c)

nepietiekama projektu un risku pārvaldības kapacitāte.

| (71) | Šādi Siemens uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns neļaus Alstom ilgtermiņā atjaunot dzīvotspēju. Šī trešā puse uzskata, ka grupa nespēs pārvarēt turbīnu GT24/GT26 tehniskos darbības traucējumus, un domā, ka Alstom rezerves ir pārāk nelielas dzelzceļa iekārtu pasūtījumiem; cita starpā tas atzīmē nelabvēlīgās kuģu būves tirgus perspektīvas. Īpaši attiecībā uz Power tirgiem, ko, viņasprāt, raksturo vājš pieprasījums un pārprodukcija, šī trešā puse apšauba arī to, ka pārstrukturēšanas plāns būtu pietiekams, lai ļautu Alstom turpināt tā darbību. |
| --- | --- |

(71)

Šādi Siemens uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns neļaus Alstom ilgtermiņā atjaunot dzīvotspēju. Šī trešā puse uzskata, ka grupa nespēs pārvarēt turbīnu GT24/GT26 tehniskos darbības traucējumus, un domā, ka Alstom rezerves ir pārāk nelielas dzelzceļa iekārtu pasūtījumiem; cita starpā tas atzīmē nelabvēlīgās kuģu būves tirgus perspektīvas. Īpaši attiecībā uz Power tirgiem, ko, viņasprāt, raksturo vājš pieprasījums un pārprodukcija, šī trešā puse apšauba arī to, ka pārstrukturēšanas plāns būtu pietiekams, lai ļautu Alstom turpināt tā darbību.

| (72) | Noslēgumā Siemens uzsver, ka tirgos, kuros Alstom veic darbības, ir pietiekami augsta konkurence (daļēji pateicoties regulārai konkursu rīkošanai) un ka Alstom slēgšana nemainītu šo situāciju. Vēl papildus tas vērš uzmanību, ka iespējamajai pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanai no Komisijas puses vajadzētu būt atkarīgai no tā, vai Alstom atsakās no savām zaudējumus nesošajām strukturālajām darbībām un veic papildu aktīvu un filiāļu cesijas. |
| --- | --- |

(72)

Noslēgumā Siemens uzsver, ka tirgos, kuros Alstom veic darbības, ir pietiekami augsta konkurence (daļēji pateicoties regulārai konkursu rīkošanai) un ka Alstom slēgšana nemainītu šo situāciju. Vēl papildus tas vērš uzmanību, ka iespējamajai pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanai no Komisijas puses vajadzētu būt atkarīgai no tā, vai Alstom atsakās no savām zaudējumus nesošajām strukturālajām darbībām un veic papildu aktīvu un filiāļu cesijas.

| (73) | Cits konkurents, kas nevēlējās atklāt savu identitāti, ir galvenokārt norūpējies par piešķirto valsts pretgarantiju, kas sedz 65 % no galvojuma līnijas par 3,5 miljardiem euro. Šī pretgarantija, viņaprāt, ir tāda, kas rada nopietnus konkurences kropļojumus. Viņš apgalvo, ka galvojumu prakse ir raksturīga ilgtermiņa līgumiem, kas noslēgti nozarēs, kurās Alstom veic savas darbības. Tātad valsts piešķirtā garantija ļauj Alstom piekļūt īpaši nozīmīgai galvojumu summai, kas tam piešķir neproporcionālu priekšrocību. Šādi šī trešā puse izsaka dubultas rūpes: pirmkārt, Alstom, kas tādējādi gūs daudz augstākas garantijas nekā tā konkurenti, ņemot vērā galvojumu piedāvājumu vispārējo samazinājumu kopš 2002. gada, varētu pieteikt savu kandidatūru lielākam līgumu skaitam; otrkārt, Alstom iegūtu samazinātas izmaksas garantiju saņemšanai, kas ir būtisks elements, ņemot vērā sektora nelielos tirdzniecības uzcenojumus. Šis konkurents tāpat kā Siemens uzskata, ka dzelzceļa transporta tirgus ir pārprodukcijas situācijā. Šajā sakarā tas iesaka veikt pasākumus ar mērķi atļaut trešo pušu piekļuvi intelektuālā īpašuma tiesībām attiecībā uz ātrvilcieniem (TGV) un/vai signalizāciju. |
| --- | --- |

(73)

Cits konkurents, kas nevēlējās atklāt savu identitāti, ir galvenokārt norūpējies par piešķirto valsts pretgarantiju, kas sedz 65 % no galvojuma līnijas par 3,5 miljardiem euro. Šī pretgarantija, viņaprāt, ir tāda, kas rada nopietnus konkurences kropļojumus. Viņš apgalvo, ka galvojumu prakse ir raksturīga ilgtermiņa līgumiem, kas noslēgti nozarēs, kurās Alstom veic savas darbības. Tātad valsts piešķirtā garantija ļauj Alstom piekļūt īpaši nozīmīgai galvojumu summai, kas tam piešķir neproporcionālu priekšrocību. Šādi šī trešā puse izsaka dubultas rūpes: pirmkārt, Alstom, kas tādējādi gūs daudz augstākas garantijas nekā tā konkurenti, ņemot vērā galvojumu piedāvājumu vispārējo samazinājumu kopš 2002. gada, varētu pieteikt savu kandidatūru lielākam līgumu skaitam; otrkārt, Alstom iegūtu samazinātas izmaksas garantiju saņemšanai, kas ir būtisks elements, ņemot vērā sektora nelielos tirdzniecības uzcenojumus. Šis konkurents tāpat kā Siemens uzskata, ka dzelzceļa transporta tirgus ir pārprodukcijas situācijā. Šajā sakarā tas iesaka veikt pasākumus ar mērķi atļaut trešo pušu piekļuvi intelektuālā īpašuma tiesībām attiecībā uz ātrvilcieniem (TGV) un/vai signalizāciju.

| (74) | General Electrics (GE) iesniedza informāciju par tirgiem, kuros tas konkurē ar Alstom, nesniedzot tiešus komentārus par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(74)

General Electrics (GE) iesniedza informāciju par tirgiem, kuros tas konkurē ar Alstom, nesniedzot tiešus komentārus par pārstrukturēšanas plānu.

| (75) | Visbeidzot vēl kāds konkurents apstrīd nosacījumus, pie kādiem notikusi nozarojuma T&D cesija grupai Areva. Jo īpaši tas baidās par sabiedriskās grupas Areva ienākšanu šajā jaunajā tirgū. Šis konkurents uzskata, ka apspriežamā cesija nebija saskanīga ar tirdzniecības praksēm. Saskaņā ar viņa nostāju Alstom cita starpā varēja samazināt cesijas cenu Areva, pateicoties Francijas piešķirtajiem atbalstiem. |
| --- | --- |

(75)

Visbeidzot vēl kāds konkurents apstrīd nosacījumus, pie kādiem notikusi nozarojuma T&D cesija grupai Areva. Jo īpaši tas baidās par sabiedriskās grupas Areva ienākšanu šajā jaunajā tirgū. Šis konkurents uzskata, ka apspriežamā cesija nebija saskanīga ar tirdzniecības praksēm. Saskaņā ar viņa nostāju Alstom cita starpā varēja samazināt cesijas cenu Areva, pateicoties Francijas piešķirtajiem atbalstiem.

V.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

| (76) | Savā atbildē par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu Francija iesniedza informāciju par deviņiem pasākumiem, par kuriem Komisija savā Lēmumā par procedūras uzsākšanu bija izteikusi šaubas attiecībā uz to saderību ar kopējo tirgu. Šī informācija ir apkopota tālāk tekstā. |
| --- | --- |

(76)

Savā atbildē par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu Francija iesniedza informāciju par deviņiem pasākumiem, par kuriem Komisija savā Lēmumā par procedūras uzsākšanu bija izteikusi šaubas attiecībā uz to saderību ar kopējo tirgu. Šī informācija ir apkopota tālāk tekstā.

| (77) | Tajā, kas attiecas uz 1., 2., 3. un 4. pasākumu, Francija vērsa uzmanību uz to, ka valsts iesaistīšanās bija nepieciešama, lai novērstu Alstom bankrotu un nodrošinātu tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Pamatojoties uz šo apgalvojumu, Francija iesniedza papildu informāciju par Alstom situāciju pirms šīs iesaistīšanās, par tā pārstrukturēšanas plānu un par pasākumiem, ko veicis uzņēmums, tā kreditori un akcionāri, un Francija. Šī informācija ir atkārtota šā lēmuma II daļā, konkrēti tajā, kas attiecas uz ar pārstrukturēšanu saistītajiem elementiem. |
| --- | --- |

(77)

Tajā, kas attiecas uz 1., 2., 3. un 4. pasākumu, Francija vērsa uzmanību uz to, ka valsts iesaistīšanās bija nepieciešama, lai novērstu Alstom bankrotu un nodrošinātu tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Pamatojoties uz šo apgalvojumu, Francija iesniedza papildu informāciju par Alstom situāciju pirms šīs iesaistīšanās, par tā pārstrukturēšanas plānu un par pasākumiem, ko veicis uzņēmums, tā kreditori un akcionāri, un Francija. Šī informācija ir atkārtota šā lēmuma II daļā, konkrēti tajā, kas attiecas uz ar pārstrukturēšanu saistītajiem elementiem.

| (78) | Savās atbildēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu Francija arī izdara uzņēmumam piešķirto atbalstu aprēķinu, kā arī to rakstura novērtējumu. Ir jāpiemin, ka šie aprēķini neskar pasākumus, kādi tie ir grozīti 2004. gada maijā, bet gan tos, kas tika īstenoti vai plānoti 2003. gada augustā un septembrī. |
| --- | --- |

(78)

Savās atbildēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu Francija arī izdara uzņēmumam piešķirto atbalstu aprēķinu, kā arī to rakstura novērtējumu. Ir jāpiemin, ka šie aprēķini neskar pasākumus, kādi tie ir grozīti 2004. gada maijā, bet gan tos, kas tika īstenoti vai plānoti 2003. gada augustā un septembrī.

| (79) | Francija uzskata, ka 1. pasākuma TSDDRA veido atbalstu pārstrukturēšanai par to nominālo summu 300 miljoni euro. Attiecībā uz 1,2 miljardiem euro valsts ieguldīto naudas līdzekļu (2. pasākums) Francija uzskata, ka 300 miljoni euro sākotnēji tika piešķirti kā atbalsti glābšanai. Ņemot vērā, ka tagad to atmaksāšanas termiņš ir ilgāks, arī šai summai ir jātiek uzskatītai par atbalsta pārstrukturēšanai elementu. Turpretī 900 miljoni euro, par kuriem tika palielināts 2. pasākums, pēc 2003. gada septembra mēneša nolīguma ir pilnā mērā jāuzskata par atbalstu glābšanai. Šie 900 miljoni euro tika atmaksāti Francijai laikposmā no 2003. gada decembra līdz 2004. gada janvārim. Tā, protams, bija palīdzība likviditātes veidā, kuras mērķis bija aizkavēt pēkšņu Alstom darbības pārtraukšanu, un apmaksāta nākamajos sešos mēnešos pēc tās iemaksas, kā tas paredzēts vadlīnijās. |
| --- | --- |

(79)

Francija uzskata, ka 1. pasākuma TSDDRA veido atbalstu pārstrukturēšanai par to nominālo summu 300 miljoni euro. Attiecībā uz 1,2 miljardiem euro valsts ieguldīto naudas līdzekļu (2. pasākums) Francija uzskata, ka 300 miljoni euro sākotnēji tika piešķirti kā atbalsti glābšanai. Ņemot vērā, ka tagad to atmaksāšanas termiņš ir ilgāks, arī šai summai ir jātiek uzskatītai par atbalsta pārstrukturēšanai elementu. Turpretī 900 miljoni euro, par kuriem tika palielināts 2. pasākums, pēc 2003. gada septembra mēneša nolīguma ir pilnā mērā jāuzskata par atbalstu glābšanai. Šie 900 miljoni euro tika atmaksāti Francijai laikposmā no 2003. gada decembra līdz 2004. gada janvārim. Tā, protams, bija palīdzība likviditātes veidā, kuras mērķis bija aizkavēt pēkšņu Alstom darbības pārtraukšanu, un apmaksāta nākamajos sešos mēnešos pēc tās iemaksas, kā tas paredzēts vadlīnijās.

| (80) | Francija iesniedza aprēķinus iepriekšējai galvojuma līnijas pretgarantijai par 3,5 miljardiem euro, uzskatot, ka atbalstam vajadzētu tikt aprēķinātam, pareizinot maksimālo valsts saistību summu ar “reālo” pretgarantijas mobilizācijas risku, un no tā atņēma Alstom maksātos izdevumus. Šīs pretgarantijas mobilizācijas reālais risks pats par sevi izriet no diviem faktoriem: risks, ka Alstom nespētu izpildīt savu līgumu saistības, (īstenošanas risks) un risks, ka tā nespētu atmaksāt šo garantiju (atmaksāšanas risks). Francija nonāca pie summas robežās no 0 līdz 43 miljoniem euro. Cita starpā Francija apliecina, ka pretgarantijai atbilstošam atbalstam vajadzētu tikt uzskatītam par atbalstu glābšanai uz visu galvojumu emisijas laikposmu. Turpretī šīs pretgarantijas uzturēšana visā laikposmā, kurā tiek īstenoti līgumi, uz kuriem attiecas galvojumi, ir jāuzskata par atbalstu pārstrukturēšanai. Ir jāatzīmē, ka Francija neiesniedza savu novērtējumu par jauno sindicēto līniju 8 miljardu euro līmenī, kas aizvieto 2003. gada vasaras līniju. |
| --- | --- |

(80)

Francija iesniedza aprēķinus iepriekšējai galvojuma līnijas pretgarantijai par 3,5 miljardiem euro, uzskatot, ka atbalstam vajadzētu tikt aprēķinātam, pareizinot maksimālo valsts saistību summu ar “reālo” pretgarantijas mobilizācijas risku, un no tā atņēma Alstom maksātos izdevumus. Šīs pretgarantijas mobilizācijas reālais risks pats par sevi izriet no diviem faktoriem: risks, ka Alstom nespētu izpildīt savu līgumu saistības, (īstenošanas risks) un risks, ka tā nespētu atmaksāt šo garantiju (atmaksāšanas risks). Francija nonāca pie summas robežās no 0 līdz 43 miljoniem euro. Cita starpā Francija apliecina, ka pretgarantijai atbilstošam atbalstam vajadzētu tikt uzskatītam par atbalstu glābšanai uz visu galvojumu emisijas laikposmu. Turpretī šīs pretgarantijas uzturēšana visā laikposmā, kurā tiek īstenoti līgumi, uz kuriem attiecas galvojumi, ir jāuzskata par atbalstu pārstrukturēšanai. Ir jāatzīmē, ka Francija neiesniedza savu novērtējumu par jauno sindicēto līniju 8 miljardu euro līmenī, kas aizvieto 2003. gada vasaras līniju.

| (81) | Tajā, kas attiecas uz atbalsta summu no PSDD par 300 miljoniem euro (4. pasākums), Francija novērtē uz 140 miljoniem euro valsts atbalstu, kas iekļauts CFDI garantijā, kas atbilst 50 % no CFDI piešķirtās aizdevuma summas, mīnus 10 miljoni euro saistītajiem izdevumiem un izmaksām. |
| --- | --- |

(81)

Tajā, kas attiecas uz atbalsta summu no PSDD par 300 miljoniem euro (4. pasākums), Francija novērtē uz 140 miljoniem euro valsts atbalstu, kas iekļauts CFDI garantijā, kas atbilst 50 % no CFDI piešķirtās aizdevuma summas, mīnus 10 miljoni euro saistītajiem izdevumiem un izmaksām.

| (82) | Francija no jauna apliecina, ka šis pārstrukturēšanas plāns ļaus Alstom atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Francija apliecina arī to, ka Alstom veiktās cesijas un II.3. daļā aprakstītie ražošanas un operatīvās pārstrukturēšanas pasākumi veido pietiekamus kompensācijas pasākumus, lai izvairītos no jebkādiem nelikumīgiem konkurences kropļojumiem. |
| --- | --- |

(82)

Francija no jauna apliecina, ka šis pārstrukturēšanas plāns ļaus Alstom atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Francija apliecina arī to, ka Alstom veiktās cesijas un II.3. daļā aprakstītie ražošanas un operatīvās pārstrukturēšanas pasākumi veido pietiekamus kompensācijas pasākumus, lai izvairītos no jebkādiem nelikumīgiem konkurences kropļojumiem.

| (83) | Cita starpā Francija apgalvo, ka atbalsta pasākumi par labu Alstom atbilst nepieciešamajam minimumam, lai garantētu gan tā izdzīvošanu īstermiņā (likvīdu iemaksas un pretgarantija), gan tā dzīvotspēju ilgtermiņā (ilgtermiņa finanšu un ražošanas pārstrukturēšana). |
| --- | --- |

(83)

Cita starpā Francija apgalvo, ka atbalsta pasākumi par labu Alstom atbilst nepieciešamajam minimumam, lai garantētu gan tā izdzīvošanu īstermiņā (likvīdu iemaksas un pretgarantija), gan tā dzīvotspēju ilgtermiņā (ilgtermiņa finanšu un ražošanas pārstrukturēšana).

| (84) | Attiecībā uz ekonomiskajām un sociālajām Alstom bankrota sekām Francija apgalvo, ka tās varēs aprēķināt pēc izraisīto atlaišanu skaita. Pieņemot, ka zināmas Alstom darbības pārņems citi uzņēmēji, Francija tomēr apgalvo, ka [...] (13) skaidri un vienkārši pārtrauktu savas darbības un tas, pievienojoties nepieciešamajām pārstrukturēšanām sektoros, kas varētu saglabāt darbību (20 %, saskaņā ar aprēķiniem), izraisītu 53 600 darbinieku atlaišanu. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz ekonomiskajām un sociālajām Alstom bankrota sekām Francija apgalvo, ka tās varēs aprēķināt pēc izraisīto atlaišanu skaita. Pieņemot, ka zināmas Alstom darbības pārņems citi uzņēmēji, Francija tomēr apgalvo, ka [...] (13) skaidri un vienkārši pārtrauktu savas darbības un tas, pievienojoties nepieciešamajām pārstrukturēšanām sektoros, kas varētu saglabāt darbību (20 %, saskaņā ar aprēķiniem), izraisītu 53 600 darbinieku atlaišanu.

| (85) | Francija paredz arī citas problēmas, kas saistītas ar to, ka 75 % no Alstom darbībām ir uzticētas apakšlīgumu slēdzējpusēm, kas, kā Francija apgalvo, nozīmē vēl 112 800 papildu atlaišanas. Šim skaitlim vēl pievienotos apmēram 50 000 atlaišanu (netiešu) visvairāk skartajos reģionos. Kopējais paredzamais atlaišanu skaits bankrota gadījumā saskaņā ar Francijas nostāju tātad sasniegtu 216 400. |
| --- | --- |

(85)

Francija paredz arī citas problēmas, kas saistītas ar to, ka 75 % no Alstom darbībām ir uzticētas apakšlīgumu slēdzējpusēm, kas, kā Francija apgalvo, nozīmē vēl 112 800 papildu atlaišanas. Šim skaitlim vēl pievienotos apmēram 50 000 atlaišanu (netiešu) visvairāk skartajos reģionos. Kopējais paredzamais atlaišanu skaits bankrota gadījumā saskaņā ar Francijas nostāju tātad sasniegtu 216 400.

| (86) | Francija vēl uzsver, ka Alstom bankrots kā reakciju varētu izraisīt [...]. |
| --- | --- |

(86)

Francija vēl uzsver, ka Alstom bankrots kā reakciju varētu izraisīt [...].

| (87) | Tajā, kas attiecas uz ražošanas jaudām tirgos, kur Alstom veic savas darbības, Francija apgalvo, ka tās ir ļoti elastīgas un var tikt viegli regulētas, lai spētu atbilst pieprasījumam vidējā termiņā, pat ja pieprasījuma konjunktūras radītās izmaiņas var izraisīt pārprodukciju īstermiņā. Tāds pašreiz ir apakšsektora Power Turbo-Systems gadījums. Tajā pašā laikā Francija uzskata, ka pārprodukcija vidējā termiņā var tikt novērsta, regulējot nodarbināto skaitu. Jaudas arī netiek uzskatītas par problēmu transporta sektorā, kur ir viegli piemērot ražošanu pieprasījumam. Visbeidzot Marine sektorā, un jo īpaši kruīzu kuģu segmentā, pašreizējā krīze tiek uzskatīta par īslaicīgu labu pieauguma perspektīvu dēļ ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(87)

Tajā, kas attiecas uz ražošanas jaudām tirgos, kur Alstom veic savas darbības, Francija apgalvo, ka tās ir ļoti elastīgas un var tikt viegli regulētas, lai spētu atbilst pieprasījumam vidējā termiņā, pat ja pieprasījuma konjunktūras radītās izmaiņas var izraisīt pārprodukciju īstermiņā. Tāds pašreiz ir apakšsektora Power Turbo-Systems gadījums. Tajā pašā laikā Francija uzskata, ka pārprodukcija vidējā termiņā var tikt novērsta, regulējot nodarbināto skaitu. Jaudas arī netiek uzskatītas par problēmu transporta sektorā, kur ir viegli piemērot ražošanu pieprasījumam. Visbeidzot Marine sektorā, un jo īpaši kruīzu kuģu segmentā, pašreizējā krīze tiek uzskatīta par īslaicīgu labu pieauguma perspektīvu dēļ ilgtermiņā.

| (88) | Attiecībā uz Alstom T&D sektora pārdošanu grupai Areva (7. pasākums) Francija iesniedza papildu informāciju, lai pierādītu, ka šis darījums neveidoja nekādu valsts atbalstu. Saskaņā ar tās nostāju panāktā cena bija 950 miljoni euro, atskaitot pārcelto aktīvu konsolidēto neto parādu. Šis darījums tika īstenots 2004. gada janvārī par cenu [...] 920 miljoni euro. Francija norādīja, ka Areva piedāvājums bija zemāks par tiem, ko varēja izdarīt citi potenciālie pircēji, taču Alstom to izvēlējās kā visizdevīgāko galvenokārt tāpēc, ka Areva bija iespējams samaksāt cenu noteiktā termiņā, nevēršoties pēc palīdzības pie jauniem aizņēmumiem vai pie kapitāla palielināšanas. Vēl vairāk, Areva pretēji citiem potenciālajiem pircējiem nebija prasījusi, lai Alstom paliktu daļas nodotās darbības akcionārs. Francija arī norādīja, ka Areva piedāvātā cena izrādījās atbilstīga vērtībai, ko norādīja virkne Alstom un Areva veikto novērtējumu. Pēdējais no šiem novērtējumiem, kas datēts ar 2003. gada jūliju, norādīja cenu, kas atrodas intervālā no 1 līdz 1,5 miljardiem euro. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz Alstom T&D sektora pārdošanu grupai Areva (7. pasākums) Francija iesniedza papildu informāciju, lai pierādītu, ka šis darījums neveidoja nekādu valsts atbalstu. Saskaņā ar tās nostāju panāktā cena bija 950 miljoni euro, atskaitot pārcelto aktīvu konsolidēto neto parādu. Šis darījums tika īstenots 2004. gada janvārī par cenu [...] 920 miljoni euro. Francija norādīja, ka Areva piedāvājums bija zemāks par tiem, ko varēja izdarīt citi potenciālie pircēji, taču Alstom to izvēlējās kā visizdevīgāko galvenokārt tāpēc, ka Areva bija iespējams samaksāt cenu noteiktā termiņā, nevēršoties pēc palīdzības pie jauniem aizņēmumiem vai pie kapitāla palielināšanas. Vēl vairāk, Areva pretēji citiem potenciālajiem pircējiem nebija prasījusi, lai Alstom paliktu daļas nodotās darbības akcionārs. Francija arī norādīja, ka Areva piedāvātā cena izrādījās atbilstīga vērtībai, ko norādīja virkne Alstom un Areva veikto novērtējumu. Pēdējais no šiem novērtējumiem, kas datēts ar 2003. gada jūliju, norādīja cenu, kas atrodas intervālā no 1 līdz 1,5 miljardiem euro.

| (89) | Tajā, kas attiecas uz 8., 9. un 10. pasākumu, savā 2004. gada 11. februāra atbildē Francija noliedza, ka būtu devusi garantijas kādam no minētajiem darījumiem. Turpretī Francija atzina, ka ir devusi [...] GdF un [...] SNCF “komforta elementus” kuģu iegādei. Pēc Komisijas pieprasījuma Francija nosūtīja to vēstuļu kopijas, kurās šie “komforta elementi” tika konkretizēti. Šajās vēstulēs valsts apliecināja, ka tad, ja darījumus nevarēs labi realizēt, tā īstenos kompensācijas procedūru. |
| --- | --- |

(89)

Tajā, kas attiecas uz 8., 9. un 10. pasākumu, savā 2004. gada 11. februāra atbildē Francija noliedza, ka būtu devusi garantijas kādam no minētajiem darījumiem. Turpretī Francija atzina, ka ir devusi [...] GdF un [...] SNCF “komforta elementus” kuģu iegādei. Pēc Komisijas pieprasījuma Francija nosūtīja to vēstuļu kopijas, kurās šie “komforta elementi” tika konkretizēti. Šajās vēstulēs valsts apliecināja, ka tad, ja darījumus nevarēs labi realizēt, tā īstenos kompensācijas procedūru.

| (90) | Francija atzīmē, ka Komisijai nosūtītie ieinteresēto trešo pušu komentāri nāk gan no Alstom konkurentiem, gan no uzņēmuma darbinieku arodbiedrībām, piegādātājiem, klientiem, kā arī no apakšlīgumu slēdzējpusēm. Tā piemin to atzinumu neierasto skaitu, kuri aizstāv apspriežamos pasākumus, un vērš uzmanību, ka daudzas trešās puses izsaka dziļu norūpēšanos attiecībā uz sekām, kas Alstom slēgšanas gadījumā smagi skartu tiešo un netiešo nodarbinātību, tekošo nolīgumu turpināšanos, konkrēti tehnoloģiju nodošanu ziņā, vai apakšlīgumu slēdzējpuses. Pārējos atzinumus Francija uzskata par neitrāliem. |
| --- | --- |

(90)

Francija atzīmē, ka Komisijai nosūtītie ieinteresēto trešo pušu komentāri nāk gan no Alstom konkurentiem, gan no uzņēmuma darbinieku arodbiedrībām, piegādātājiem, klientiem, kā arī no apakšlīgumu slēdzējpusēm. Tā piemin to atzinumu neierasto skaitu, kuri aizstāv apspriežamos pasākumus, un vērš uzmanību, ka daudzas trešās puses izsaka dziļu norūpēšanos attiecībā uz sekām, kas Alstom slēgšanas gadījumā smagi skartu tiešo un netiešo nodarbinātību, tekošo nolīgumu turpināšanos, konkrēti tehnoloģiju nodošanu ziņā, vai apakšlīgumu slēdzējpuses. Pārējos atzinumus Francija uzskata par neitrāliem.

| (91) | Francija atzīmē, ka tikai divas no daudzajām ieinteresētajām trešajām pusēm, tostarp Siemens, ir izteikušas iebildumu attiecībā uz plānotajiem pasākumiem. Francija apstrīd Siemens apgalvojumus, kas jo īpaši novērtē, ka Alstom Transporta sektors varētu uzrādīt vājuma zīmes. Tā norāda, ka minētā sektora operatīvo rezervju krišanās bija saistīta vienīgi ar Alstom atsevišķām grūtībām un ka rentabilitātes perspektīvas uz 2005./2006. gadu ir visnotaļ labas. Siemens cita starpā uzskata, ka pastāv pārprodukcija visā dzelzceļa sektorā, kamēr cita ieinteresētā trešā puse uzskata, ka šī pārprodukcija skar vienīgi ritošā sastāva segmentu. Abos gadījumos Francija apstrīd šo novērtējumu un jo īpaši atzīmē, ka ražošanas vietu slēgšanas, ko tā ir uzsākusi, atbilst vienīgi īpašai lokālajai pārprodukcijai. Cita starpā Francija precizē, ka Alstom turpina savus pārstrukturēšanas centienus. |
| --- | --- |

(91)

Francija atzīmē, ka tikai divas no daudzajām ieinteresētajām trešajām pusēm, tostarp Siemens, ir izteikušas iebildumu attiecībā uz plānotajiem pasākumiem. Francija apstrīd Siemens apgalvojumus, kas jo īpaši novērtē, ka Alstom Transporta sektors varētu uzrādīt vājuma zīmes. Tā norāda, ka minētā sektora operatīvo rezervju krišanās bija saistīta vienīgi ar Alstom atsevišķām grūtībām un ka rentabilitātes perspektīvas uz 2005./2006. gadu ir visnotaļ labas. Siemens cita starpā uzskata, ka pastāv pārprodukcija visā dzelzceļa sektorā, kamēr cita ieinteresētā trešā puse uzskata, ka šī pārprodukcija skar vienīgi ritošā sastāva segmentu. Abos gadījumos Francija apstrīd šo novērtējumu un jo īpaši atzīmē, ka ražošanas vietu slēgšanas, ko tā ir uzsākusi, atbilst vienīgi īpašai lokālajai pārprodukcijai. Cita starpā Francija precizē, ka Alstom turpina savus pārstrukturēšanas centienus.

| (92) | Attiecībā uz sektoru Power Francija uzsver augsta līmeņa tehnoloģijas, kas pieder Alstom. Tā paskaidro, ka rezervju nolietošanās, ko uzrādīja Siemens laikposmā no 1999. līdz 2003. gadam, ir saistīta ar atsevišķām, tomēr būtiskām tehniskām problēmām, kas radās gāzes turbīnās GT24 un GT26 un šodien ir atrisinātas. Francija cita starpā precizē, ka apakšsektors Power Turbo-Systems neuzrāda strukturālas problēmas pretēji tam, ko apgalvo Siemens. Cita starpā tā atgādina, ka šajā sektorā ir uzsākti ievērojami jaudas samazinājumi pēc Rūpniecisko turbīnu darbību nodošanas Siemens un T&D nodošanas Areva un ka tiek turpināti pārstrukturēšanas centieni. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz sektoru Power Francija uzsver augsta līmeņa tehnoloģijas, kas pieder Alstom. Tā paskaidro, ka rezervju nolietošanās, ko uzrādīja Siemens laikposmā no 1999. līdz 2003. gadam, ir saistīta ar atsevišķām, tomēr būtiskām tehniskām problēmām, kas radās gāzes turbīnās GT24 un GT26 un šodien ir atrisinātas. Francija cita starpā precizē, ka apakšsektors Power Turbo-Systems neuzrāda strukturālas problēmas pretēji tam, ko apgalvo Siemens. Cita starpā tā atgādina, ka šajā sektorā ir uzsākti ievērojami jaudas samazinājumi pēc Rūpniecisko turbīnu darbību nodošanas Siemens un T&D nodošanas Areva un ka tiek turpināti pārstrukturēšanas centieni.

| (93) | Viena no trešajām pusēm savos novērojumos atgādina ievērojamo galvojumu nozīmi transporta sektorā un stingri apstrīd bankas garantijas, ko Alstom ieguvis, pateicoties valsts piešķirtajai pretgarantijai. Francija šajā sakarā vērš uzmanību, ka garantijas tika izmantotas saskaņā ar grupas vēsturiskajām vajadzībām un ka Alstom galvojumu prakse nav mainīta kopš apspriežamo atbalstu piešķiršanas. Tā precizē, ka trešās puses piedāvājums par garantiju asignēšanu uz sektoru nav iespējams, ņemot vērā tādu grupu kā Alstom, GE vai Siemens finansiālo struktūru. |
| --- | --- |

(93)

Viena no trešajām pusēm savos novērojumos atgādina ievērojamo galvojumu nozīmi transporta sektorā un stingri apstrīd bankas garantijas, ko Alstom ieguvis, pateicoties valsts piešķirtajai pretgarantijai. Francija šajā sakarā vērš uzmanību, ka garantijas tika izmantotas saskaņā ar grupas vēsturiskajām vajadzībām un ka Alstom galvojumu prakse nav mainīta kopš apspriežamo atbalstu piešķiršanas. Tā precizē, ka trešās puses piedāvājums par garantiju asignēšanu uz sektoru nav iespējams, ņemot vērā tādu grupu kā Alstom, GE vai Siemens finansiālo struktūru.

| (94) | Francija apstrīd arī Siemens komentārus, kas apšauba Alstom pārstrukturēšanas plāna efektivitāti un grupas iespējas atgūt dzīvotspēju. Francija cita starpā kritizē šos komentārus tajā, kas attiecas uz nelikumīgiem konkurences kropļojumiem, ko, iespējams, radījuši apspriežamie pasākumi, un šādi iebilst jebkādai Siemens ieteiktajai papildu cesijai kā kompensācijai. Visbeidzot Francija iebilst jebkādai prasībai atvērt intelektuālā īpašuma tiesības, kas attiecas uz TGV un/vai signalizāciju, ko piemin otra trešā puse. |
| --- | --- |

(94)

Francija apstrīd arī Siemens komentārus, kas apšauba Alstom pārstrukturēšanas plāna efektivitāti un grupas iespējas atgūt dzīvotspēju. Francija cita starpā kritizē šos komentārus tajā, kas attiecas uz nelikumīgiem konkurences kropļojumiem, ko, iespējams, radījuši apspriežamie pasākumi, un šādi iebilst jebkādai Siemens ieteiktajai papildu cesijai kā kompensācijai. Visbeidzot Francija iebilst jebkādai prasībai atvērt intelektuālā īpašuma tiesības, kas attiecas uz TGV un/vai signalizāciju, ko piemin otra trešā puse.

| (95) | Vēl kāda trešā puse izteica nelabvēlīgu atzinumu, taču tas attiecas vienīgi uz nozarojumu T&D, kas saskaņā ar šīs trešās puses nostāju cieš no strukturālas pārprodukcijas. Tā arī apstrīd nosacījumus, pie kādiem šis darbības nozarojums tika nodots Areva. Francija atzīmē, pirmkārt, ka Alstom vairs nepiedalās apspriežamajā darbībā un, otrkārt, ka tas ražoja atbilstīgus elementus, kas pamato, ka cesija grupai Areva neveido valsts atbalsta elementus. |
| --- | --- |

(95)

Vēl kāda trešā puse izteica nelabvēlīgu atzinumu, taču tas attiecas vienīgi uz nozarojumu T&D, kas saskaņā ar šīs trešās puses nostāju cieš no strukturālas pārprodukcijas. Tā arī apstrīd nosacījumus, pie kādiem šis darbības nozarojums tika nodots Areva. Francija atzīmē, pirmkārt, ka Alstom vairs nepiedalās apspriežamajā darbībā un, otrkārt, ka tas ražoja atbilstīgus elementus, kas pamato, ka cesija grupai Areva neveido valsts atbalsta elementus.

| (96) | 2004. gada 26. maija vēstulē Komisijai Francija apņemas, ka Alstom noslēgs vienas vai vairākas ražošanas partnerattiecības četru gadu laikā. Šīs partnerattiecības skars nozīmīgas Alstom darbības daļas. Izņemot gadījumu, ja tiks saņemta iepriekšēja Komisijas piekrišana, šīs partnerattiecības neskars uzņēmumus, ko de jure vai de facto, individuāli vai saistīti kontrolē valsts. |
| --- | --- |

(96)

2004. gada 26. maija vēstulē Komisijai Francija apņemas, ka Alstom noslēgs vienas vai vairākas ražošanas partnerattiecības četru gadu laikā. Šīs partnerattiecības skars nozīmīgas Alstom darbības daļas. Izņemot gadījumu, ja tiks saņemta iepriekšēja Komisijas piekrišana, šīs partnerattiecības neskars uzņēmumus, ko de jure vai de facto, individuāli vai saistīti kontrolē valsts.

| (97) | Cita starpā Francija apņemas, ka kopā ar vienu partneri tiks radīts kopīgs uzņēmums, kurā Alstom saglabās kopīgu kontroli un turēs maksimāli 50 % kapitāla un kas attieksies uz Alstom darbību Hydro Power
   (14) (2002./2003. gadā apgrozījums 879 miljoni euro un 4 680 darbinieku). Šis darījums tiks pilnībā veikts [...] laikā. |
| --- | --- |

(97)

Cita starpā Francija apņemas, ka kopā ar vienu partneri tiks radīts kopīgs uzņēmums, kurā Alstom saglabās kopīgu kontroli un turēs maksimāli 50 % kapitāla un kas attieksies uz Alstom darbību Hydro Power
   (14) (2002./2003. gadā apgrozījums 879 miljoni euro un 4 680 darbinieku). Šis darījums tiks pilnībā veikts [...] laikā.

| (98) | Francija arī apņemas izstāties no Alstom kapitāla divpadsmit mēnešu laikā pēc tam, kad Alstom saņems kredītreitingu investment grade. Šī izstāšanās jebkurā gadījumā tiks īstenota ne vēlāk kā pēc četriem gadiem, sākot no šāī lēmuma pieņemšanas dienas [...]. |
| --- | --- |

(98)

Francija arī apņemas izstāties no Alstom kapitāla divpadsmit mēnešu laikā pēc tam, kad Alstom saņems kredītreitingu investment grade. Šī izstāšanās jebkurā gadījumā tiks īstenota ne vēlāk kā pēc četriem gadiem, sākot no šāī lēmuma pieņemšanas dienas [...].

| (99) | Francija apņemas, ka Alstom nodos vairākas darbības enerģētikas un transporta jomās. Tas attiecas uz Valence kravas lokomotīvju rūpnīcu (2002./2003. gadā apgrozījums 92 miljoni euro un 380 nodarbināto), uz visām Transporta sektora darbībām Austrālijā un Jaunzēlandē (2003./2004. gadā apgrozījums 227 miljoni euro un 2 172 nodarbinātie), kā arī uz darbībām rūpniecisko apkures katlu jomā (15) (2003./2004. gadā apgrozījums 442 miljoni euro). Katra no šīm cesijām tiks īstenota laikposmā līdz [...]. Francija apņemas, ka Alstom īstenos vai stabilizēs administrēšanu, kas būs paredzēta katras nodotās darbības labai pārvaldībai un viena pilnvarotā iecelšanai, kuram būs atbildība uzraudzīt šo trīs cesiju saistību pareizu izpildi. Francija apņemas arī, ka Alstom nodos papildu darbības, kuru apgrozījums sastāda 800 miljonus euro (2002./2003. gada bāze) grupas iekšienē, ārpus Marine sektora. Šīs cesijas varēs tikt īstenotas [...]. Tām ir jābūt veiktām laikposmā līdz [...]. Visbeidzot Francija apņemas, ka Alstom nodos [...] laikposmā līdz [...]. |
| --- | --- |

(99)

Francija apņemas, ka Alstom nodos vairākas darbības enerģētikas un transporta jomās. Tas attiecas uz Valence kravas lokomotīvju rūpnīcu (2002./2003. gadā apgrozījums 92 miljoni euro un 380 nodarbināto), uz visām Transporta sektora darbībām Austrālijā un Jaunzēlandē (2003./2004. gadā apgrozījums 227 miljoni euro un 2 172 nodarbinātie), kā arī uz darbībām rūpniecisko apkures katlu jomā (15) (2003./2004. gadā apgrozījums 442 miljoni euro). Katra no šīm cesijām tiks īstenota laikposmā līdz [...]. Francija apņemas, ka Alstom īstenos vai stabilizēs administrēšanu, kas būs paredzēta katras nodotās darbības labai pārvaldībai un viena pilnvarotā iecelšanai, kuram būs atbildība uzraudzīt šo trīs cesiju saistību pareizu izpildi. Francija apņemas arī, ka Alstom nodos papildu darbības, kuru apgrozījums sastāda 800 miljonus euro (2002./2003. gada bāze) grupas iekšienē, ārpus Marine sektora. Šīs cesijas varēs tikt īstenotas [...]. Tām ir jābūt veiktām laikposmā līdz [...]. Visbeidzot Francija apņemas, ka Alstom nodos [...] laikposmā līdz [...].

| (100) | Francija apņemas arī četrus gadus iesniegt Komisijai ikgadēju ziņojumu, ko apstiprinājis Alstom ar Komisijas piekrišanu izvēlēts eksperts. Šā eksperta uzdevums būs pārbaudīt, ka vidēji gadā realizētās rezerves uz apakšsektoru pēc līgumiem, ko sabiedrība parakstījusi Transporta sektorā, ir saderīgas ar biznesa plānu un atšķirības gadījumā neuzrāda pret konkurenci vērstu cenu praksi. Cita starpā Francija apņemas, ka Alstom neveic uzņēmumu pirkšanas darījumus Transporta sektorā Eiropas ekonomikas zonā par summu, kas pārsniedz 200 miljonus euro (uzņēmuma vērtība) četru gadu laikā. |
| --- | --- |

(100)

Francija apņemas arī četrus gadus iesniegt Komisijai ikgadēju ziņojumu, ko apstiprinājis Alstom ar Komisijas piekrišanu izvēlēts eksperts. Šā eksperta uzdevums būs pārbaudīt, ka vidēji gadā realizētās rezerves uz apakšsektoru pēc līgumiem, ko sabiedrība parakstījusi Transporta sektorā, ir saderīgas ar biznesa plānu un atšķirības gadījumā neuzrāda pret konkurenci vērstu cenu praksi. Cita starpā Francija apņemas, ka Alstom neveic uzņēmumu pirkšanas darījumus Transporta sektorā Eiropas ekonomikas zonā par summu, kas pārsniedz 200 miljonus euro (uzņēmuma vērtība) četru gadu laikā.

| (101) | Tajā, kas attiecas uz Francijas dzelzceļa iekārtu tirgus atvēršanas strukturālajiem pasākumiem, Francija uzņemas saistības šādos punktos:






  a) | pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt tai Francijas Dzelzceļa tīkla (Réseau Ferré de France) atzinumus attiecībā uz drošības apliecību un tām pamatā esošo tehnisko lietu izsniegšanu; |
| --- | --- | --- |

(101)

Tajā, kas attiecas uz Francijas dzelzceļa iekārtu tirgus atvēršanas strukturālajiem pasākumiem, Francija uzņemas saistības šādos punktos:

a)

pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt tai Francijas Dzelzceļa tīkla (Réseau Ferré de France) atzinumus attiecībā uz drošības apliecību un tām pamatā esošo tehnisko lietu izsniegšanu;

| b) | iesniegt Komisijai jauno rīkojuma “ritošais sastāvs” projektu un, ja nepieciešams, paskaidrojošus elementus, kas konkrēti pamatotu gadījumus, kuros rīkojums nav obligāts. Dekrēts stāsies spēkā vēlākais 2005. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

b)

iesniegt Komisijai jauno rīkojuma “ritošais sastāvs” projektu un, ja nepieciešams, paskaidrojošus elementus, kas konkrēti pamatotu gadījumus, kuros rīkojums nav obligāts. Dekrēts stāsies spēkā vēlākais 2005. gada 1. janvārī;

| c) | atcelt juridisko prasību konsultēties ar SNCF drošības apliecību izsniegšanas jomā, ar stāšanos spēkā 2005. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

c)

atcelt juridisko prasību konsultēties ar SNCF drošības apliecību izsniegšanas jomā, ar stāšanos spēkā 2005. gada 1. janvārī;

| d) | informēt Komisiju par savstarpējas vienošanās darījumiem, kas tiks noslēgti starp SNCF, Parīzes Autonomo transporta pārvaldi (Régie Autonome des Transports Parisiens) (RATP) un Alstom; |
| --- | --- |

d)

informēt Komisiju par savstarpējas vienošanās darījumiem, kas tiks noslēgti starp SNCF, Parīzes Autonomo transporta pārvaldi (Régie Autonome des Transports Parisiens) (RATP) un Alstom;

| e) | pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt tai analīzes ziņojumus par piedāvājumiem, kas iesniegti SNCF valdē konkursos izsludinātiem darījumiem; |
| --- | --- |

e)

pēc Komisijas pieprasījuma iesniegt tai analīzes ziņojumus par piedāvājumiem, kas iesniegti SNCF valdē konkursos izsludinātiem darījumiem;

| f) | savlaicīgi, vēlākais 2004. gada 1. novembrī, transponēt Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdens apgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu sektoros (16); |
| --- | --- |

f)

savlaicīgi, vēlākais 2004. gada 1. novembrī, transponēt Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdens apgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu sektoros (16);

| g) | pieņemt iepriekš noteiktus steidzamības kārtas pasākumus, kas stāsies spēkā vēlākais 2004. gada 1. novembrī, saskaņā ar Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīvu 92/13/EEK, ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (17). |
| --- | --- |

g)

pieņemt iepriekš noteiktus steidzamības kārtas pasākumus, kas stāsies spēkā vēlākais 2004. gada 1. novembrī, saskaņā ar Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīvu 92/13/EEK, ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (17).

| (102) | Cita starpā Francija apņemas īstenot papildu Marine sektora pārstrukturēšanas pasākumus, jo īpaši tos, kas nepieciešami, lai atgūtu rentabilitātes līmeni kuģu būvei no 4,5 kuģu pasūtījumiem (ekvivalents kruīzu pasažieru tvaikoņiem) gadā (vidējais rādītājs pieciem pēdējiem gadiem) līdz [...]. |
| --- | --- |

(102)

Cita starpā Francija apņemas īstenot papildu Marine sektora pārstrukturēšanas pasākumus, jo īpaši tos, kas nepieciešami, lai atgūtu rentabilitātes līmeni kuģu būvei no 4,5 kuģu pasūtījumiem (ekvivalents kruīzu pasažieru tvaikoņiem) gadā (vidējais rādītājs pieciem pēdējiem gadiem) līdz [...].

| (103) | Visbeidzot Francija [...] apņemas anulēt [...] (18)
  Alstom. |
| --- | --- |

(103)

Visbeidzot Francija [...] apņemas anulēt [...] (18)
  Alstom.

VI.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Tirgus analīze (19)

| (104) | Alstom ir inženierijas grupa, ka projektē, ražo un uztur ražojumus un sistēmas trijos galvenajos sektoros: enerģijas ražošana, dzelzceļa transports un kuģu būve (20). Komisija ir balstījusi savu tirgus novērtējumu uz pašas analīzi, uz ražošanas ziņojumiem un uz sava konsultanta BearingPoint France SAS ziņojumu. Citētie skaitļi izriet no šā novērtējuma un ir aptuveni. |
| --- | --- |

(104)

Alstom ir inženierijas grupa, ka projektē, ražo un uztur ražojumus un sistēmas trijos galvenajos sektoros: enerģijas ražošana, dzelzceļa transports un kuģu būve (20). Komisija ir balstījusi savu tirgus novērtējumu uz pašas analīzi, uz ražošanas ziņojumiem un uz sava konsultanta BearingPoint France SAS ziņojumu. Citētie skaitļi izriet no šā novērtējuma un ir aptuveni.

| (105) | Pasaules tirgus, ko veido infrastruktūras un uzturēšanas pakalpojumi enerģijas ražošanai, pašlaik veido apmēram 150 miljardus euro gadā. Ziemeļamerika un Āzija ir visnozīmīgākie tirgi, kas katra veido apmēram 30 %. Ir četri dalībnieki, kas piedāvā plašu ražojumu klāstu un kam pieder nozīmīga tirgus daļa pasaules līmenī: GE, Alstom, Siemens un Mitsubishi HI. Toshiba arī ir nozīmīgs dalībnieks pārdošanas aspektā, bet tas galvenokārt koncentrējas uz tvaika turbīnām. GE arvien vairāk nostiprinās kā numur viens tirgū ar vidējo tirgus daļas rādītāju 23 % no kopējā enerģijas ražošanas tirgus laikposmam no 1992. līdz 2002. gadam. GE ir visspēcīgākā pozīcija Ziemeļamerikā (tirgus lielāka par 50 %) un attiecībā uz gāzes turbīnām (tirgus daļa lielāka par 50 %). Šim laikposmam Alstom ieņem otro pozīciju ar kopējo tirgus daļu 14 %. |
| --- | --- |

(105)

Pasaules tirgus, ko veido infrastruktūras un uzturēšanas pakalpojumi enerģijas ražošanai, pašlaik veido apmēram 150 miljardus euro gadā. Ziemeļamerika un Āzija ir visnozīmīgākie tirgi, kas katra veido apmēram 30 %. Ir četri dalībnieki, kas piedāvā plašu ražojumu klāstu un kam pieder nozīmīga tirgus daļa pasaules līmenī: GE, Alstom, Siemens un Mitsubishi HI. Toshiba arī ir nozīmīgs dalībnieks pārdošanas aspektā, bet tas galvenokārt koncentrējas uz tvaika turbīnām. GE arvien vairāk nostiprinās kā numur viens tirgū ar vidējo tirgus daļas rādītāju 23 % no kopējā enerģijas ražošanas tirgus laikposmam no 1992. līdz 2002. gadam. GE ir visspēcīgākā pozīcija Ziemeļamerikā (tirgus lielāka par 50 %) un attiecībā uz gāzes turbīnām (tirgus daļa lielāka par 50 %). Šim laikposmam Alstom ieņem otro pozīciju ar kopējo tirgus daļu 14 %.

| (106) | Pašlaik enerģijas ražošanas staciju pasūtījumos tiek novērots kritums pēc būtiskā pieauguma laikā no 1998. līdz 2001. gadam, kad to rādītāji palielinājās no 136 līdz 219 GW/gadā, 2002. gadā rādītāji no jauna kritās līdz 1998. gada līmenim (138 GW/gadā). Ir sagaidāms, ka pieprasījums paliks zems vidējā termiņā (vidēji apmēram [...] GW/gadā līdz 2005. gadam). Ilgākā laikposmā tomēr pieprasījumam būtu jāsasniedz apmēram [...] GW/gadā laikā no 2005. līdz 2010. gadam. Pakalpojumu sektorā pieauguma potenciāls ir lielāks ar paredzamiem ikgadējiem pieaugumiem par [...] % (pakalpojumu sektora vērtība veido apmēram trešo daļu no globālā tirgus, tas ir, apmēram [...] miljardus euro). |
| --- | --- |

(106)

Pašlaik enerģijas ražošanas staciju pasūtījumos tiek novērots kritums pēc būtiskā pieauguma laikā no 1998. līdz 2001. gadam, kad to rādītāji palielinājās no 136 līdz 219 GW/gadā, 2002. gadā rādītāji no jauna kritās līdz 1998. gada līmenim (138 GW/gadā). Ir sagaidāms, ka pieprasījums paliks zems vidējā termiņā (vidēji apmēram [...] GW/gadā līdz 2005. gadam). Ilgākā laikposmā tomēr pieprasījumam būtu jāsasniedz apmēram [...] GW/gadā laikā no 2005. līdz 2010. gadam. Pakalpojumu sektorā pieauguma potenciāls ir lielāks ar paredzamiem ikgadējiem pieaugumiem par [...] % (pakalpojumu sektora vērtība veido apmēram trešo daļu no globālā tirgus, tas ir, apmēram [...] miljardus euro).

| (107) | Alstom darbojas būvniecības un pakalpojumu tirgū šādos segmentos: gāzes turbīnas virs 50 MW (“lielās gāzes turbīnas”), tvaika turbīnas virs 70 MW (“lielās tvaika turbīnas”), hidrauliskās turbīnas un hidrauliskie ģeneratori, apkures katli, pakalpojumi un gatavas rūpnīcas. Komisija uzsāka katra sektora tirgus daļas novērtēšanu tam pašam laikposmam 1992.–2002. gads. Nozīmīgajā gāzes turbīnu sektorā (kas veido 28 % no kopējā MW mērītās enerģijas ražošanas tirgus) GE skaidri izvirzās kā vadošais uzņēmums ar tirgus daļu [...] %; seko Siemens ar [...] % un Alstom ar [...] %. Plašais tvaika turbīnu sektors (32 % no tirgus) ir sadalītāks: Ķīnas tirgus dalībniekiem piederošā tirgus daļa ir [...] %, Alstom [...] %, GE [...] %, kam seko Mitsubishi HI, Siemens un Toshiba ar attiecīgi [...] %, [...] % un [...] %. Attiecībā uz hidrauliskajām turbīnām (9 % no tirgus) Alstom un GE katram pieder tirgus daļa [...] % un Siemens [...] %; attiecībā uz hidrauliskajiem ģeneratoriem (kas arī veido 9 % no tirgus) Alstom ir vadībā ar tirgus daļu [...] %, un GE seko ar [...] %, kamēr pārējā daļa ir sadalīta starp Ķīnas tirgus dalībniekiem ([...] %), VA Tech hydro ([...] %) un Siemens ([...] %). Apkures katlu sektorā (22 % no tirgus) dominē Ķīnas tirgus dalībnieki ar tirgus daļu [...] % (80 % pieprasījuma ir Āzijas izcelsmes); pārējie nozīmīgie vārdi ir Mitsubishi HI ([...] %), Alstom ([...] %), Babcock & Wilcox ([...] %), Foster Wheeler ([...] %) un IHI ([...] %). |
| --- | --- |

(107)

Alstom darbojas būvniecības un pakalpojumu tirgū šādos segmentos: gāzes turbīnas virs 50 MW (“lielās gāzes turbīnas”), tvaika turbīnas virs 70 MW (“lielās tvaika turbīnas”), hidrauliskās turbīnas un hidrauliskie ģeneratori, apkures katli, pakalpojumi un gatavas rūpnīcas. Komisija uzsāka katra sektora tirgus daļas novērtēšanu tam pašam laikposmam 1992.–2002. gads. Nozīmīgajā gāzes turbīnu sektorā (kas veido 28 % no kopējā MW mērītās enerģijas ražošanas tirgus) GE skaidri izvirzās kā vadošais uzņēmums ar tirgus daļu [...] %; seko Siemens ar [...] % un Alstom ar [...] %. Plašais tvaika turbīnu sektors (32 % no tirgus) ir sadalītāks: Ķīnas tirgus dalībniekiem piederošā tirgus daļa ir [...] %, Alstom [...] %, GE [...] %, kam seko Mitsubishi HI, Siemens un Toshiba ar attiecīgi [...] %, [...] % un [...] %. Attiecībā uz hidrauliskajām turbīnām (9 % no tirgus) Alstom un GE katram pieder tirgus daļa [...] % un Siemens [...] %; attiecībā uz hidrauliskajiem ģeneratoriem (kas arī veido 9 % no tirgus) Alstom ir vadībā ar tirgus daļu [...] %, un GE seko ar [...] %, kamēr pārējā daļa ir sadalīta starp Ķīnas tirgus dalībniekiem ([...] %), VA Tech hydro ([...] %) un Siemens ([...] %). Apkures katlu sektorā (22 % no tirgus) dominē Ķīnas tirgus dalībnieki ar tirgus daļu [...] % (80 % pieprasījuma ir Āzijas izcelsmes); pārējie nozīmīgie vārdi ir Mitsubishi HI ([...] %), Alstom ([...] %), Babcock & Wilcox ([...] %), Foster Wheeler ([...] %) un IHI ([...] %).

| (108) | Komisija uzskata, ka pasaules iekārtu un pakalpojumu tirgus dzelzceļa sektorā veido apmēram 30 miljardus euro gadā, kas atbilst Francijas iestāžu veiktajam novērtējumam. [...] tirgus veido ritošais sastāvs ([...] miljardi euro), [...] infrastruktūra ([...] miljardi euro), [...] % signalizācija ([...] miljardi euro) un [...] % pakalpojumi ([...] miljardi euro). Ritošā sastāva sektoru var iedalīt sīkāk šādā veidā vidējā pārdošanas apjoma procentos Eiropas tirgū laikā no 2000. līdz 2002. gadam katram sektoram:






  — | elektriskie/dīzeļa daudzvagonu sastāvi (UME/UMD): [...] %, |
| --- | --- | --- |

(108)

Komisija uzskata, ka pasaules iekārtu un pakalpojumu tirgus dzelzceļa sektorā veido apmēram 30 miljardus euro gadā, kas atbilst Francijas iestāžu veiktajam novērtējumam. [...] tirgus veido ritošais sastāvs ([...] miljardi euro), [...] infrastruktūra ([...] miljardi euro), [...] % signalizācija ([...] miljardi euro) un [...] % pakalpojumi ([...] miljardi euro). Ritošā sastāva sektoru var iedalīt sīkāk šādā veidā vidējā pārdošanas apjoma procentos Eiropas tirgū laikā no 2000. līdz 2002. gadam katram sektoram:

—

elektriskie/dīzeļa daudzvagonu sastāvi (UME/UMD): [...] %,

| — | liela ātruma vilcieni un ļoti liela ātruma vilcieni (TGV/TTGV): [...] %, |
| --- | --- |

—

liela ātruma vilcieni un ļoti liela ātruma vilcieni (TGV/TTGV): [...] %,

| — | metro: [...] %, |
| --- | --- |

—

metro: [...] %,

| — | tramvaji un vieglais sliežu transports (VLR):[...] %, |
| --- | --- |

—

tramvaji un vieglais sliežu transports (VLR):[...] %,

| — | lokomotīves: [...] %, |
| --- | --- |

—

lokomotīves: [...] %,

| — | pasažieru vagoni: [...] %. |
| --- | --- |

—

pasažieru vagoni: [...] %.

| (109) | Ņemot vērā pārdošanas apjomu, galvenie tirgus dalībnieki ir Bombardier, Alstom un Siemens, un mazākā mērā GE un Ansaldo. Kopā šīs sabiedrības veido apmēram [...] % pasaules dzelzceļa transporta tirgus 2002. gadā: Bombardier [...] %, Alstom [...] %, Siemens [...] %, GE [...] % un Ansaldo [...] %. Mazāka izmēra tirgus dalībnieku vidū, kas darbojas Eiropas tirgū, ir CAF, Talgo un Vosslogh. Nesen Alstom un Bombardier bija vadošie uzņēmumi galvenajos ritošā sastāva sektoros. Viņi dalīja pirmo vietu Eiropas tirgū kopā ar Siemens. Alstom un Siemens ir īpaši labā situācijā attiecībā uz augstas tehnoloģijas ražojumiem; |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā pārdošanas apjomu, galvenie tirgus dalībnieki ir Bombardier, Alstom un Siemens, un mazākā mērā GE un Ansaldo. Kopā šīs sabiedrības veido apmēram [...] % pasaules dzelzceļa transporta tirgus 2002. gadā: Bombardier [...] %, Alstom [...] %, Siemens [...] %, GE [...] % un Ansaldo [...] %. Mazāka izmēra tirgus dalībnieku vidū, kas darbojas Eiropas tirgū, ir CAF, Talgo un Vosslogh. Nesen Alstom un Bombardier bija vadošie uzņēmumi galvenajos ritošā sastāva sektoros. Viņi dalīja pirmo vietu Eiropas tirgū kopā ar Siemens. Alstom un Siemens ir īpaši labā situācijā attiecībā uz augstas tehnoloģijas ražojumiem;

| (110) | Eiropa veido vislielāko tirgu ar tirgus daļu [...] %. Francija, Vācija un Apvienotā Karaliste ir nozīmīgākie Eiropas tirgi, kas veido attiecīgi [...] %, [...] % un [...] % no vidējā gada pārdošanas apjoma laikā no 2000. līdz 2002. gadam; tām seko Itālijas un Spānijas tirgi, kas katrs veido [...] % Eiropas tirgus tajā pašā laikposmā. Vietējo ražotāju klātbūtne, tas ir, sabiedrības ar vietēju ražošanas izvietojumu, veido nozīmīgu faktoru ar valsts un vietēja līmeņa tirgus dalībniekiem, kas dominē tirgos (tirgus daļa Francijā [...] %, Vācijā [...] %, Apvienotajā Karalistē [...] %, Spānijā [...] % un Itālijā [...] % laikā no 2000. līdz 2002. gadam). Tomēr ir novērojama vispārēja tendence uz eiropeizāciju. Tiek vērtēts, ka nozare ir pārprodukcijas stāvoklī par apmēram [...] %, lai arī tiek gaidīts ikgadējs pieprasījuma pieaugums par [...] %. Liela ātruma vilcienu, signalizācijas un pakalpojumu sektoriem būtu jābūt vislabākajām pieauguma perspektīvām. |
| --- | --- |

(110)

Eiropa veido vislielāko tirgu ar tirgus daļu [...] %. Francija, Vācija un Apvienotā Karaliste ir nozīmīgākie Eiropas tirgi, kas veido attiecīgi [...] %, [...] % un [...] % no vidējā gada pārdošanas apjoma laikā no 2000. līdz 2002. gadam; tām seko Itālijas un Spānijas tirgi, kas katrs veido [...] % Eiropas tirgus tajā pašā laikposmā. Vietējo ražotāju klātbūtne, tas ir, sabiedrības ar vietēju ražošanas izvietojumu, veido nozīmīgu faktoru ar valsts un vietēja līmeņa tirgus dalībniekiem, kas dominē tirgos (tirgus daļa Francijā [...] %, Vācijā [...] %, Apvienotajā Karalistē [...] %, Spānijā [...] % un Itālijā [...] % laikā no 2000. līdz 2002. gadam). Tomēr ir novērojama vispārēja tendence uz eiropeizāciju. Tiek vērtēts, ka nozare ir pārprodukcijas stāvoklī par apmēram [...] %, lai arī tiek gaidīts ikgadējs pieprasījuma pieaugums par [...] %. Liela ātruma vilcienu, signalizācijas un pakalpojumu sektoriem būtu jābūt vislabākajām pieauguma perspektīvām.

| (111) | Francijas tirgū dominē Alstom un, mazākā mērā, Bombardier. Komisija novērtē šo tirgu uz 1,8 miljardiem euro, pamatojoties uz vidējo pārdošanas apjomu laikā no 2000. līdz 2002. gadam (21), kurā UME/UMD veido [...] miljonus euro, TGV [...] miljonus euro, metro [...] miljonus euro, vieglais sliežu transports [...] miljonus euro un lokomotīves [...] miljonus euro. Alstom tirgus daļa šim laikposmam bija [...] % TGV sektorā, [...] % VLR sektorā un [...] % lokomotīvju sektorā (22). Vienīgi UME/UMD sektorā (Alstom [...] %, Bombardier [...] %) un metro sektorā (Alstom [...] %, Bombardier [...] % un Siemens [...] %) Alstom darbojas līdzās citiem konkurentiem. Kopējā Alstom tirgus daļa Francijā ir apmēram [...] %. Informācijai var minēt, ka Vācijā, neskatoties uz ļoti spēcīgu Siemens pozīciju TGV sektorā, tā kopējā tirgus daļa ir [...] % (aiz Bombardier ar [...] %); |
| --- | --- |

(111)

Francijas tirgū dominē Alstom un, mazākā mērā, Bombardier. Komisija novērtē šo tirgu uz 1,8 miljardiem euro, pamatojoties uz vidējo pārdošanas apjomu laikā no 2000. līdz 2002. gadam (21), kurā UME/UMD veido [...] miljonus euro, TGV [...] miljonus euro, metro [...] miljonus euro, vieglais sliežu transports [...] miljonus euro un lokomotīves [...] miljonus euro. Alstom tirgus daļa šim laikposmam bija [...] % TGV sektorā, [...] % VLR sektorā un [...] % lokomotīvju sektorā (22). Vienīgi UME/UMD sektorā (Alstom [...] %, Bombardier [...] %) un metro sektorā (Alstom [...] %, Bombardier [...] % un Siemens [...] %) Alstom darbojas līdzās citiem konkurentiem. Kopējā Alstom tirgus daļa Francijā ir apmēram [...] %. Informācijai var minēt, ka Vācijā, neskatoties uz ļoti spēcīgu Siemens pozīciju TGV sektorā, tā kopējā tirgus daļa ir [...] % (aiz Bombardier ar [...] %);

| (112) | Pasaules kuģu būves tirgū dominē Japāna un Dienvidkoreja, pēdējā laikā sevi spēcīgi piesaka Ķīna. Eiropas kuģu būvētavas, tostarp arī Alstom, koncentrējas uz augstas tehnoloģijas un lielas pievienotās vērtības segmentiem (kruīzu kuģi un metāna pārvadāšanai paredzēti tankkuģi). Eiropas kuģu būvētavām kopā piederošā tirgus daļa ir [...] % no kruīzu kuģu tirgus, to savā starpā sadala četras sabiedrības. Vidēji laikā no 1994. līdz 2003. gadam Alstom piederēja [...] % no pasaules kruīzu kuģu tirgus, Fincantieri [...] %, Aker Kvaerner [...] % un Meyer [...] %. Attiecībā uz kruīzu kuģiem un metāna pārvadāšanai paredzētajiem tankkuģiem atsauces tirgus ir pasaules tirgus. |
| --- | --- |

(112)

Pasaules kuģu būves tirgū dominē Japāna un Dienvidkoreja, pēdējā laikā sevi spēcīgi piesaka Ķīna. Eiropas kuģu būvētavas, tostarp arī Alstom, koncentrējas uz augstas tehnoloģijas un lielas pievienotās vērtības segmentiem (kruīzu kuģi un metāna pārvadāšanai paredzēti tankkuģi). Eiropas kuģu būvētavām kopā piederošā tirgus daļa ir [...] % no kruīzu kuģu tirgus, to savā starpā sadala četras sabiedrības. Vidēji laikā no 1994. līdz 2003. gadam Alstom piederēja [...] % no pasaules kruīzu kuģu tirgus, Fincantieri [...] %, Aker Kvaerner [...] % un Meyer [...] %. Attiecībā uz kruīzu kuģiem un metāna pārvadāšanai paredzētajiem tankkuģiem atsauces tirgus ir pasaules tirgus.

| (113) | Kruīzu kuģu tirgus pašlaik ir drīzāk neaktīvs, pasūtījumu saraksti ir nabadzīgi laikam līdz 2007. gadam. Tomēr attiecībā uz ilgāku laikposmu perspektīvas ir labas, pateicoties tūrisma nozares attīstībai. Plānotais kruīzu kuģu nozares pieauguma līmenis tiek lēsts uz [...] % gadā laikā līdz 2010. gadam. Metāna pārvadāšanai paredzēto tankkuģu tirgus atrodas ātras attīstības posmā, un arī ilgtermiņa perspektīvas tajā ir pozitīvas. |
| --- | --- |

(113)

Kruīzu kuģu tirgus pašlaik ir drīzāk neaktīvs, pasūtījumu saraksti ir nabadzīgi laikam līdz 2007. gadam. Tomēr attiecībā uz ilgāku laikposmu perspektīvas ir labas, pateicoties tūrisma nozares attīstībai. Plānotais kruīzu kuģu nozares pieauguma līmenis tiek lēsts uz [...] % gadā laikā līdz 2010. gadam. Metāna pārvadāšanai paredzēto tankkuģu tirgus atrodas ātras attīstības posmā, un arī ilgtermiņa perspektīvas tajā ir pozitīvas.

2.   Atbalsta pastāvēšana

| (114) | Līguma 87. panta 1. punktā ir teikts, ka, “izņemot Līgumā paredzētās atļaujas atkāpties no līguma prasībām [...], ar kopējo tirgu nesaderīgi tādā mērā, kādā tie iespaido kontaktus starp dalībvalstīm, ir tādi valstu piešķirti vai no valstu resursiem piešķirti atbalsti, kas kropļo vai draud kropļot konkurenci, dodot priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķiem ražojumiem”. Komisija tātad pārbaudīs attiecīgos pasākumus, lai noskaidrotu, vai tie veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(114)

Līguma 87. panta 1. punktā ir teikts, ka, “izņemot Līgumā paredzētās atļaujas atkāpties no līguma prasībām [...], ar kopējo tirgu nesaderīgi tādā mērā, kādā tie iespaido kontaktus starp dalībvalstīm, ir tādi valstu piešķirti vai no valstu resursiem piešķirti atbalsti, kas kropļo vai draud kropļot konkurenci, dodot priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķiem ražojumiem”. Komisija tātad pārbaudīs attiecīgos pasākumus, lai noskaidrotu, vai tie veido valsts atbalstu.

| (115) | Kā tas tika izklāstīts, Alstom galvenokārt darbojas enerģētikas, transporta un kuģu būves jomā. Apspriežamie ražojumi un pakalpojumi rada kontaktus un konkurenci starp dalībvalstīm. 1. punktā izklāstītais skaidri parāda, ka jebkurš atbalsts Alstom ietekmē kontaktus starp dalībvalstīm un kropļo konkurenci kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(115)

Kā tas tika izklāstīts, Alstom galvenokārt darbojas enerģētikas, transporta un kuģu būves jomā. Apspriežamie ražojumi un pakalpojumi rada kontaktus un konkurenci starp dalībvalstīm. 1. punktā izklāstītais skaidri parāda, ka jebkurš atbalsts Alstom ietekmē kontaktus starp dalībvalstīm un kropļo konkurenci kopējā tirgū.

| (116) | Cita starpā visus īstenotos pasākumus ir finansējusi valsts vai iestādes, kuras ir valsts kontrolētas un/vai kuru rīcība šajā kontekstā acīm redzami ir jāattiecina uz valsti, kā VIO (23) un CFDI. Tie ir pasākumi ad hoc par labu Alstom un tātad ir selektīvi. |
| --- | --- |

(116)

Cita starpā visus īstenotos pasākumus ir finansējusi valsts vai iestādes, kuras ir valsts kontrolētas un/vai kuru rīcība šajā kontekstā acīm redzami ir jāattiecina uz valsti, kā VIO (23) un CFDI. Tie ir pasākumi ad hoc par labu Alstom un tātad ir selektīvi.

a)   1. līdz 6. pasākums

| (117) | Savos lēmumos par formālās procedūras uzsākšanu un piemērošanu Komisija bija secinājusi, ka valsts pasākumi, kas noteikti 2003. gada 2. augusta nolīgumā, kādu to grozījis 2003. gada septembra nolīgums, veidoja valsts atbalstus Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Komisija atgādina, ka sākotnēji Francija apstrīdēja vienīgi iepriekšējā 1. pasākuma, kas saistīts ar valsts līdzdalību kādā kapitāla palielināšanā, atbalsta raksturu un atzina, ka pārējie pasākumi, kas ir 2003. gada 2. augusta nolīguma objekts, tiek kvalificēti kā atbalsts. |
| --- | --- |

(117)

Savos lēmumos par formālās procedūras uzsākšanu un piemērošanu Komisija bija secinājusi, ka valsts pasākumi, kas noteikti 2003. gada 2. augusta nolīgumā, kādu to grozījis 2003. gada septembra nolīgums, veidoja valsts atbalstus Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Komisija atgādina, ka sākotnēji Francija apstrīdēja vienīgi iepriekšējā 1. pasākuma, kas saistīts ar valsts līdzdalību kādā kapitāla palielināšanā, atbalsta raksturu un atzina, ka pārējie pasākumi, kas ir 2003. gada 2. augusta nolīguma objekts, tiek kvalificēti kā atbalsts.

| (118) | Ir jāatzīmē, ka iepriekšējais 1. pasākums tika aizvietots ar TSDDRA (pašreiz 1. pasākums) un ka Francija vairs neapstrīd, ka par valsts atbalstu tiek atzīts gan šis jaunais 1. pasākums, gan, cita starpā, jebkurš cits pasākums, kas izriet no 2003. gada septembra nolīguma. Tieši otrādi, Francija 2003. gada 4. septembra vēstulē vērš uzmanību uz absolūti nepieciešamo valsts līdzdalības raksturu Alstom atbalsta darījumā, kā arī uz uzņēmuma rīcībā nodoto finansiālo pasākumu paketes vispārējo un nedalāmo raksturu. Tādējādi kļuva skaidrs, ka valsts iesaistīšanās bija nepieciešama, lai novērstu Alstom bankrotu, un ka tā veidoja būtiskāko 2003. gada 2. augusta nolīguma elementu, kas ir apstiprināts nolīguma grozītajā versijā, ko Francija iesniedza 2003. gada 26. septembrī. Bez valsts līdzdalības bankas nebūtu iesaistījušās uzņēmuma atbalstīšanā. Francija uzskata, ka no 2003. gada septembra nolīguma izrietošie pasākumi tiešām veido atbalstus, taču tādus, kas aizvien ir saderīgi ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(118)

Ir jāatzīmē, ka iepriekšējais 1. pasākums tika aizvietots ar TSDDRA (pašreiz 1. pasākums) un ka Francija vairs neapstrīd, ka par valsts atbalstu tiek atzīts gan šis jaunais 1. pasākums, gan, cita starpā, jebkurš cits pasākums, kas izriet no 2003. gada septembra nolīguma. Tieši otrādi, Francija 2003. gada 4. septembra vēstulē vērš uzmanību uz absolūti nepieciešamo valsts līdzdalības raksturu Alstom atbalsta darījumā, kā arī uz uzņēmuma rīcībā nodoto finansiālo pasākumu paketes vispārējo un nedalāmo raksturu. Tādējādi kļuva skaidrs, ka valsts iesaistīšanās bija nepieciešama, lai novērstu Alstom bankrotu, un ka tā veidoja būtiskāko 2003. gada 2. augusta nolīguma elementu, kas ir apstiprināts nolīguma grozītajā versijā, ko Francija iesniedza 2003. gada 26. septembrī. Bez valsts līdzdalības bankas nebūtu iesaistījušās uzņēmuma atbalstīšanā. Francija uzskata, ka no 2003. gada septembra nolīguma izrietošie pasākumi tiešām veido atbalstus, taču tādus, kas aizvien ir saderīgi ar kopējo tirgu.

| (119) | Tādējādi tika apstiprināta Komisijas iepriekšējā nostāja attiecībā uz lēmumos par procedūras uzsākšanu un piemērošanu minētajiem pasākumiem. To tātad var ietekmēt vienīgi atsevišķu to pasākumu grozījumi, par ko Francijas iestādes paziņoja 2004. gada maijā. |
| --- | --- |

(119)

Tādējādi tika apstiprināta Komisijas iepriekšējā nostāja attiecībā uz lēmumos par procedūras uzsākšanu un piemērošanu minētajiem pasākumiem. To tātad var ietekmēt vienīgi atsevišķu to pasākumu grozījumi, par ko Francijas iestādes paziņoja 2004. gada maijā.

| (120) | Valsts parakstīja TSDDRA (1. pasākums) apstākļos, kas neatbilst privātam investoram tirgus ekonomikā. Tie tātad piešķir Alstom priekšrocību ar valsts resursu palīdzību. Tāpat īstermiņa atvieglojumi (2. pasākums) tika piešķirti apstākļos, kas neatbilst privātam kreditoram tirgus ekonomikā. Attiecībā uz šo pēdējo pasākumu ir jāpiemin, ka VIO parakstītā daļa tika parakstīta pēc valsts pieprasījuma un tātad tā ir jāattiecina uz valsti, un šo faktu Francija nekad nav apstrīdējusi. |
| --- | --- |

(120)

Valsts parakstīja TSDDRA (1. pasākums) apstākļos, kas neatbilst privātam investoram tirgus ekonomikā. Tie tātad piešķir Alstom priekšrocību ar valsts resursu palīdzību. Tāpat īstermiņa atvieglojumi (2. pasākums) tika piešķirti apstākļos, kas neatbilst privātam kreditoram tirgus ekonomikā. Attiecībā uz šo pēdējo pasākumu ir jāpiemin, ka VIO parakstītā daļa tika parakstīta pēc valsts pieprasījuma un tātad tā ir jāattiecina uz valsti, un šo faktu Francija nekad nav apstrīdējusi.

| (121) | Valsts garantija otrajam zaudējumam par summu 1,25 miljardi euro par banku piešķirtajiem galvojumiem (jaunais 3. pasākums), tāpat kā iepriekšējā pretgarantija (iepriekš 3. pasākums) arī ir ārkārtas pasākums, ko nevar uzskatīt par normālu finanšu institūcijas rīcību, ņemot vērā konkrēti Alstom situāciju. Arī tās tātad piešķir priekšrocību, kas finansēta ar valsts resursu palīdzību, šajā gadījumā ar CFDI starpniecību, un tas ir jāattiecina uz valsti. Ir jāpiebilst, ka Francija nenošķir pasākumus, ko tā piešķīrusi tieši, un tos, kas piešķirti ar CFDI starpniecību. Būtībā 2004. gada 27. maija nolīguma protokols, kas nosūtīts 2004. gada 7. jūnija vēstulē, nosaka, ka “valsts dos savu pretgarantiju (jaunajam galvojumu mehānismam) tieši vai ar CFDI starpniecību”. Protokols norāda arī to, ka 3. pasākuma jauno garantiju “izlaidīs CFDI, valsts vai jebkāda cita organizācija, kas funkcionē ar valsts garantiju”. Tas skaidri parāda, ka šajā gadījumā CFDI resursi ir valsts resursi un ka šīs darbības ir jāattiecina uz valsti, un tātad šajā gadījumā tās ir jāuzlūko kā tādas, kas veido valsts atbalstus. |
| --- | --- |

(121)

Valsts garantija otrajam zaudējumam par summu 1,25 miljardi euro par banku piešķirtajiem galvojumiem (jaunais 3. pasākums), tāpat kā iepriekšējā pretgarantija (iepriekš 3. pasākums) arī ir ārkārtas pasākums, ko nevar uzskatīt par normālu finanšu institūcijas rīcību, ņemot vērā konkrēti Alstom situāciju. Arī tās tātad piešķir priekšrocību, kas finansēta ar valsts resursu palīdzību, šajā gadījumā ar CFDI starpniecību, un tas ir jāattiecina uz valsti. Ir jāpiebilst, ka Francija nenošķir pasākumus, ko tā piešķīrusi tieši, un tos, kas piešķirti ar CFDI starpniecību. Būtībā 2004. gada 27. maija nolīguma protokols, kas nosūtīts 2004. gada 7. jūnija vēstulē, nosaka, ka “valsts dos savu pretgarantiju (jaunajam galvojumu mehānismam) tieši vai ar CFDI starpniecību”. Protokols norāda arī to, ka 3. pasākuma jauno garantiju “izlaidīs CFDI, valsts vai jebkāda cita organizācija, kas funkcionē ar valsts garantiju”. Tas skaidri parāda, ka šajā gadījumā CFDI resursi ir valsts resursi un ka šīs darbības ir jāattiecina uz valsti, un tātad šajā gadījumā tās ir jāuzlūko kā tādas, kas veido valsts atbalstus.

| (122) | PSDD, ko parakstījis CFDI un garantējusi valsts (4. pasākums), un TSDD, ko tieši piešķīrusi valsts (5. pasākums), arī nevar tikt uzskatīti par tādiem, kas atbilst normālai investoru/kreditoru rīcībai tirgus ekonomikā. Neviens normāls investors/kreditors nebūtu iesaistījies šajā nozīmē, iespējams, izņemot gadījumu, ja tas jau būtu Alstom kreditors vai akcionārs. Ir no jauna jāatzīmē, ka PSDD piešķiršana saskaņā ar 2003. gada augusta un septembra nolīgumiem bija vienas no valsts saistībām. Šīs saistības izpaudās garantijas veidā CFDI uz aizdevuma kopumu. Attiecībā uz valsts apņemšanos pārveidot savas kredītdzīmes akcijās, tieši vai ar CFDI starpniecību, tā tika pieņemta neatsaucamā veidā un attiecībā uz ilgtermiņā aizturētu kredītzīmju kopumu, lai arī konversija pārējiem kreditoriem būs neobligāta. Šā pasākuma mērķis aizvien ir Alstom finansiālās situācijas nostiprināšana, lai kāda būtu tā situācija konversijas brīdī, un piešķir valstij lomu, kas nav līdzīga pārējo kreditoru lomai un kas satur papildu risku. |
| --- | --- |

(122)

PSDD, ko parakstījis CFDI un garantējusi valsts (4. pasākums), un TSDD, ko tieši piešķīrusi valsts (5. pasākums), arī nevar tikt uzskatīti par tādiem, kas atbilst normālai investoru/kreditoru rīcībai tirgus ekonomikā. Neviens normāls investors/kreditors nebūtu iesaistījies šajā nozīmē, iespējams, izņemot gadījumu, ja tas jau būtu Alstom kreditors vai akcionārs. Ir no jauna jāatzīmē, ka PSDD piešķiršana saskaņā ar 2003. gada augusta un septembra nolīgumiem bija vienas no valsts saistībām. Šīs saistības izpaudās garantijas veidā CFDI uz aizdevuma kopumu. Attiecībā uz valsts apņemšanos pārveidot savas kredītdzīmes akcijās, tieši vai ar CFDI starpniecību, tā tika pieņemta neatsaucamā veidā un attiecībā uz ilgtermiņā aizturētu kredītzīmju kopumu, lai arī konversija pārējiem kreditoriem būs neobligāta. Šā pasākuma mērķis aizvien ir Alstom finansiālās situācijas nostiprināšana, lai kāda būtu tā situācija konversijas brīdī, un piešķir valstij lomu, kas nav līdzīga pārējo kreditoru lomai un kas satur papildu risku.

| (123) | Tajā, kas attiecas uz 6. pasākumu, Francija nekādi nav kvalificējusi valsts līdzdalību jaunajā kapitāla palielināšanā. Komisija uzskata, ka šī valsts līdzdalība jaunā kapitāla palielināšanā satur atbalsta elementus. Kā Komisija to norādīja dokumentā ar nosaukumu “EEK [EK] līguma 92. [87.] un 93. [88.] panta piemērošana attiecībā uz valsts iestāžu līdzdalības iegūšanu” (24), zināmos apstākļos pastāv atbalsta prezumpcija. Tas attiecas uz situāciju, “ja valsts finansiāla iesaistīšanās apvieno līdzdalības iegūšanu ar citiem iesaistīšanās veidiem, kam ir jābūt paziņotiem saskaņā ar EK līguma 93. panta 3. punktu” vai ja “līdzdalības iegūšana ir īstenota atsevišķos sektoros, kas saskārušies ar īpašām grūtībām”. Šajā gadījumā Komisija atzīmē, ka kapitāla iepludināšana ir piešķirta paralēli citiem pasākumiem, kas ir uzskatāmi par valsts atbalstiem Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un ka Alstom ir uzņēmums grūtībās. Visbeidzot šis kapitāla pienesums ir jāuzlūko paralēli citiem valsts veiktajiem atbalsta pasākumiem (25). Tie visi ir daļa no kopīga darījuma, kura mērķis ir atbalstīt Alstom notiekošajā pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(123)

Tajā, kas attiecas uz 6. pasākumu, Francija nekādi nav kvalificējusi valsts līdzdalību jaunajā kapitāla palielināšanā. Komisija uzskata, ka šī valsts līdzdalība jaunā kapitāla palielināšanā satur atbalsta elementus. Kā Komisija to norādīja dokumentā ar nosaukumu “EEK [EK] līguma 92. [87.] un 93. [88.] panta piemērošana attiecībā uz valsts iestāžu līdzdalības iegūšanu” (24), zināmos apstākļos pastāv atbalsta prezumpcija. Tas attiecas uz situāciju, “ja valsts finansiāla iesaistīšanās apvieno līdzdalības iegūšanu ar citiem iesaistīšanās veidiem, kam ir jābūt paziņotiem saskaņā ar EK līguma 93. panta 3. punktu” vai ja “līdzdalības iegūšana ir īstenota atsevišķos sektoros, kas saskārušies ar īpašām grūtībām”. Šajā gadījumā Komisija atzīmē, ka kapitāla iepludināšana ir piešķirta paralēli citiem pasākumiem, kas ir uzskatāmi par valsts atbalstiem Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, un ka Alstom ir uzņēmums grūtībās. Visbeidzot šis kapitāla pienesums ir jāuzlūko paralēli citiem valsts veiktajiem atbalsta pasākumiem (25). Tie visi ir daļa no kopīga darījuma, kura mērķis ir atbalstīt Alstom notiekošajā pārstrukturēšanā.

| (124) | Secinot Komisija uzskata, ka 1. līdz 6. pasākums visi veido daļu no pasākumu kopuma, kuram ir skaidri izteikts mērķis atbalstīt grupu Alstom, kas citādi būtu saskārusies ar nopietnu bankrota risku. Bez tam skaidri atklājas, ka apspriežamos pasākumus nebūtu veicis privāts investors, kas darbojas pēc tirgus nosacījumiem, un ka cita starpā to raksturs ir tāds, ka tie ietekmē sakarus starp dalībvalstīm un var kropļot konkurenci kopējā tirgū. Šādi Komisija uzskata, ka 1. līdz 6. pasākums satur visus valsts atbalsta elementus Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(124)

Secinot Komisija uzskata, ka 1. līdz 6. pasākums visi veido daļu no pasākumu kopuma, kuram ir skaidri izteikts mērķis atbalstīt grupu Alstom, kas citādi būtu saskārusies ar nopietnu bankrota risku. Bez tam skaidri atklājas, ka apspriežamos pasākumus nebūtu veicis privāts investors, kas darbojas pēc tirgus nosacījumiem, un ka cita starpā to raksturs ir tāds, ka tie ietekmē sakarus starp dalībvalstīm un var kropļot konkurenci kopējā tirgū. Šādi Komisija uzskata, ka 1. līdz 6. pasākums satur visus valsts atbalsta elementus Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

b)   7. līdz 10. pasākums

| (125) | Tajā, kas attiecas uz 7. pasākumu, Komisija 2003. gada 10. jūlija vēstulē bija nosūtījusi Francijai papildu informācijas pieprasījumu, lai noskaidrotu, vai daļas T&D iepirkšanas cena, ko grupaiAlstom samaksāja valsts kodolenerģijas grupa Areva, par summu 920 miljoni euro neto, ietvēra valsts atbalsta elementus. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka skaidrās un saskanīgās ziņas, kas izriet no Francijas 2003. gada 4. septembrī un 2004. gada 16. februārī Komisijai nosūtītajām vēstulēm, kliedē bažas, ka šis pasākums varētu ietvert atbalsta elementus. Tā kā nav pazīmju, kas varētu norādīt, ka Alstom ir saņēmis priekšrocību no Areva puses, ko bez tam varētu attiecināt uz valsti, Komisija uzskata, ka nepastāv elementi, kas varētu pamatot, ka apspriežamais darījums saturētu valsts atbalsta elementus. Areva šajā darījumā ir rīkojusies kā privāts investors tirgus ekonomikā. Pat pieņemot, ka tā nav, Komisija uzskata, ka iespējams atbalsta elements būtu ārkārtīgi samazināts un nekādā veidā nemainītu tās vispārīgo novērtējumu attiecībā uz Alstom labā veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(125)

Tajā, kas attiecas uz 7. pasākumu, Komisija 2003. gada 10. jūlija vēstulē bija nosūtījusi Francijai papildu informācijas pieprasījumu, lai noskaidrotu, vai daļas T&D iepirkšanas cena, ko grupaiAlstom samaksāja valsts kodolenerģijas grupa Areva, par summu 920 miljoni euro neto, ietvēra valsts atbalsta elementus. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka skaidrās un saskanīgās ziņas, kas izriet no Francijas 2003. gada 4. septembrī un 2004. gada 16. februārī Komisijai nosūtītajām vēstulēm, kliedē bažas, ka šis pasākums varētu ietvert atbalsta elementus. Tā kā nav pazīmju, kas varētu norādīt, ka Alstom ir saņēmis priekšrocību no Areva puses, ko bez tam varētu attiecināt uz valsti, Komisija uzskata, ka nepastāv elementi, kas varētu pamatot, ka apspriežamais darījums saturētu valsts atbalsta elementus. Areva šajā darījumā ir rīkojusies kā privāts investors tirgus ekonomikā. Pat pieņemot, ka tā nav, Komisija uzskata, ka iespējams atbalsta elements būtu ārkārtīgi samazināts un nekādā veidā nemainītu tās vispārīgo novērtējumu attiecībā uz Alstom labā veiktajiem pasākumiem.

| (126) | Tajā, kas attiecas uz pārējiem pasākumiem (8., 9. un 10. pasākums), ir jānošķir 8. pasākums no 9. un 10. pasākuma. |
| --- | --- |

(126)

Tajā, kas attiecas uz pārējiem pasākumiem (8., 9. un 10. pasākums), ir jānošķir 8. pasākums no 9. un 10. pasākuma.

| (127) | Tajā, kas attiecas uz 8. pasākumu, “Bahreïn”, Lēmums par procedūras uzsākšanu atsaucās uz garantijām elektrostacijas celtniecībai Bahreinā. Francija noliedz, ka būtu devusi jebkādas garantijas šī vienīgi komerciālā darījuma ietvaros. Komisija izskatīja vēstuli, ko Francija nosūtījusi Bahreinas iestādēm: tā uzskata, ka šīs vēstules galēji vispārīgais raksturs tai nevarētu likt piedēvēt saistošu raksturu, kas būtu varējis dot priekšrocību Alstom. 8. pasākums tātad nebūtu atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Pat pieņemot, ka būtu bijis savādāk, Komisija uzskata, ka iespējams atbalsta elements, kura lielumu būtu ārkārtīgi grūti noteikt, nekādā veidā nemainītu tās vispārīgo novērtējumu attiecībā uz Alstom labā veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(127)

Tajā, kas attiecas uz 8. pasākumu, “Bahreïn”, Lēmums par procedūras uzsākšanu atsaucās uz garantijām elektrostacijas celtniecībai Bahreinā. Francija noliedz, ka būtu devusi jebkādas garantijas šī vienīgi komerciālā darījuma ietvaros. Komisija izskatīja vēstuli, ko Francija nosūtījusi Bahreinas iestādēm: tā uzskata, ka šīs vēstules galēji vispārīgais raksturs tai nevarētu likt piedēvēt saistošu raksturu, kas būtu varējis dot priekšrocību Alstom. 8. pasākums tātad nebūtu atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Pat pieņemot, ka būtu bijis savādāk, Komisija uzskata, ka iespējams atbalsta elements, kura lielumu būtu ārkārtīgi grūti noteikt, nekādā veidā nemainītu tās vispārīgo novērtējumu attiecībā uz Alstom labā veiktajiem pasākumiem.

| (128) | Tajā, kas attiecas uz 9. pasākumu “GdF veiktais metāna pārvadāšanai paredzēta tankkuģa pirkums” un 10. pasākumu “SeaFrance veiktais jauna kuģa pirkums”, Francija norāda, pirmkārt, to, ka Alstom bija ieguvis šos pasūtījumus savu paša nopelnu dēļ un nepastāvot nekādam atbalstam no valsts puses. Tajā pašā laikā Francija atzīst, ka ir piešķīrusi [...] GdF un [...] SNCF, SeaFrance mātes uzņēmumam, “komforta elementus” attiecīgo pirkumu ietvaros. Pēc 89. apsvērumā minēto vēstuļu analīzes Komisija uzskata, ka minētie “komforta elementi” ir jāuzskata par valsts garantiju ekvivalentiem. GdF gadījumā (9. pasākums) Francija būtībā norāda, ka tā apņemas “[...] (26)”, ja operāciju neizdotos novest līdz veiksmīgām beigām. SeaFrance gadījumā (10. pasākums) Francija norāda, ka tā “[...] (27)”, kas būtu nepieciešams, lai SeaFrance veiksmīgi pabeigtu darījumu. |
| --- | --- |

(128)

Tajā, kas attiecas uz 9. pasākumu “GdF veiktais metāna pārvadāšanai paredzēta tankkuģa pirkums” un 10. pasākumu “SeaFrance veiktais jauna kuģa pirkums”, Francija norāda, pirmkārt, to, ka Alstom bija ieguvis šos pasūtījumus savu paša nopelnu dēļ un nepastāvot nekādam atbalstam no valsts puses. Tajā pašā laikā Francija atzīst, ka ir piešķīrusi [...] GdF un [...] SNCF, SeaFrance mātes uzņēmumam, “komforta elementus” attiecīgo pirkumu ietvaros. Pēc 89. apsvērumā minēto vēstuļu analīzes Komisija uzskata, ka minētie “komforta elementi” ir jāuzskata par valsts garantiju ekvivalentiem. GdF gadījumā (9. pasākums) Francija būtībā norāda, ka tā apņemas “[...] (26)”, ja operāciju neizdotos novest līdz veiksmīgām beigām. SeaFrance gadījumā (10. pasākums) Francija norāda, ka tā “[...] (27)”, kas būtu nepieciešams, lai SeaFrance veiksmīgi pabeigtu darījumu.

| (129) | Saskaņā ar šīm “komforta vēstulēm” ir skaidrs, ka valsts ir piešķīrusi Alstom nozīmīgu priekšrocību, piešķirot tā klientiem kompensācijas garantiju Alstom veiktās minēto kuģu pasūtījumu izpildes ietvaros. Šī priekšrocība bez nekādām šaubām Alstom bija izšķirošs elements brīdī, kad tā finansiālā situācija bija tāda, ka saprātīgs uzņēmējs noteikti būtu vilcinājies veikt tajā kuģu pasūtījumus. Šajā sakarā cita starpā situāciju labi raksturo tas, ka šīs “komforta vēstules” būtībā pilnīgi aizvietoja parasti izmantotos galvojumus šāda veida darījumiem, kas citos gadījumos prasīja valsts iesaistīšanos (sk. iepriekšējo un jauno 3. pasākumu), kā to vēlāk Francija atklāja Komisijai. |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar šīm “komforta vēstulēm” ir skaidrs, ka valsts ir piešķīrusi Alstom nozīmīgu priekšrocību, piešķirot tā klientiem kompensācijas garantiju Alstom veiktās minēto kuģu pasūtījumu izpildes ietvaros. Šī priekšrocība bez nekādām šaubām Alstom bija izšķirošs elements brīdī, kad tā finansiālā situācija bija tāda, ka saprātīgs uzņēmējs noteikti būtu vilcinājies veikt tajā kuģu pasūtījumus. Šajā sakarā cita starpā situāciju labi raksturo tas, ka šīs “komforta vēstules” būtībā pilnīgi aizvietoja parasti izmantotos galvojumus šāda veida darījumiem, kas citos gadījumos prasīja valsts iesaistīšanos (sk. iepriekšējo un jauno 3. pasākumu), kā to vēlāk Francija atklāja Komisijai.

| (130) | Šādi šie pasākumi ir jāuzskata par garantiju ekvivalentiem tādā mērā, kādā tiem ir līdzīgs iespaids kā sindicētajai galvojumu līnijai. Tie ir jāuzlūko kā tādi, kas veido to atbalstu kopuma sastāvdaļu, kurus Francija ir nodevusi Alstom rīcībā, lai atbalstītu tā pārstrukturēšanas centienus, kas balstīti kopš 2003. gada marta īstenotajā plānā. Šīs garantijas tika piešķirtas Alstom 2003. gada jūnijā, lai arī bija skaidri zināmas uzņēmuma grūtības. Šajos apstākļos apspriežamās garantijas ir jāuzlūko kā tādas, kas veido pirmos atbalsta pasākumus par labu Alstom. |
| --- | --- |

(130)

Šādi šie pasākumi ir jāuzskata par garantiju ekvivalentiem tādā mērā, kādā tiem ir līdzīgs iespaids kā sindicētajai galvojumu līnijai. Tie ir jāuzlūko kā tādi, kas veido to atbalstu kopuma sastāvdaļu, kurus Francija ir nodevusi Alstom rīcībā, lai atbalstītu tā pārstrukturēšanas centienus, kas balstīti kopš 2003. gada marta īstenotajā plānā. Šīs garantijas tika piešķirtas Alstom 2003. gada jūnijā, lai arī bija skaidri zināmas uzņēmuma grūtības. Šajos apstākļos apspriežamās garantijas ir jāuzlūko kā tādas, kas veido pirmos atbalsta pasākumus par labu Alstom.

| (131) | Visbeidzot Komisija paliek pie analīzes, ko tā jau izklāstīja sava pagaidu novērtējuma ietvaros, tajā, kas attiecas uz banku doto kapitāla ieguldīšanas garantiju pirmajā kapitāla palielināšanā, kā arī uz banku veikto ORA emisiju, un šādi apstiprina, ka apspriežamie elementi nesatur valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(131)

Visbeidzot Komisija paliek pie analīzes, ko tā jau izklāstīja sava pagaidu novērtējuma ietvaros, tajā, kas attiecas uz banku doto kapitāla ieguldīšanas garantiju pirmajā kapitāla palielināšanā, kā arī uz banku veikto ORA emisiju, un šādi apstiprina, ka apspriežamie elementi nesatur valsts atbalstu.

3.   Atbalsta summa

| (132) | Savā atbildē par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu Francija uzsvēra, ka valsts piešķirto atbalstu summa 3. un 4. pasākuma ietvaros bija mazāka par nosegto atvieglojumu summu. Cita starpā Francija piekrīt pārējos pasākumus uzskatīt par atbalstiem, kas var tikt novērtēti līdz 100 % no to nominālvērtības. Ir jāpiezīmē, ka Francijas novērojumi attiecas tikai uz atbalstu kopumu pirms tā grozījumiem 2004. gada maijā. Francija tātad neizsakās ne par tā atbalsta lieluma noteikšanu, kas ir ietverts garantijā par jauno galvojumu līniju, kas aizstās pretgarantiju (3. pasākums), ne par tā atbalsta lieluma noteikšanu, kas ietverts jaunajā plānotajā kapitāla palielināšanā (6. pasākums). |
| --- | --- |

(132)

Savā atbildē par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu Francija uzsvēra, ka valsts piešķirto atbalstu summa 3. un 4. pasākuma ietvaros bija mazāka par nosegto atvieglojumu summu. Cita starpā Francija piekrīt pārējos pasākumus uzskatīt par atbalstiem, kas var tikt novērtēti līdz 100 % no to nominālvērtības. Ir jāpiezīmē, ka Francijas novērojumi attiecas tikai uz atbalstu kopumu pirms tā grozījumiem 2004. gada maijā. Francija tātad neizsakās ne par tā atbalsta lieluma noteikšanu, kas ir ietverts garantijā par jauno galvojumu līniju, kas aizstās pretgarantiju (3. pasākums), ne par tā atbalsta lieluma noteikšanu, kas ietverts jaunajā plānotajā kapitāla palielināšanā (6. pasākums).

| (133) | Valsts piešķirtajiem atbalstiem, proti, kad tie izpaužas vērtspapīru parakstīšanā uzņēmumos (pašu kapitāls vai gandrīz pašu kapitāls), īstermiņa vai ilgtermiņa aizdevumos vai garantijās, to lielums ir jānovērtē ex ante, tas ir, to piešķiršanas brīdī. Vienīgi tāds rīcības veids atļauj apzināties risku, ko valsts uzņemas, kamēr lieluma noteikšana ex post balstās uz riska faktisko noteikšanu. Balstoties uz šiem principiem, ir jātiek noteiktiem Alstom piešķirtā atbalsta lieluma noteikšanas elementiem. |
| --- | --- |

(133)

Valsts piešķirtajiem atbalstiem, proti, kad tie izpaužas vērtspapīru parakstīšanā uzņēmumos (pašu kapitāls vai gandrīz pašu kapitāls), īstermiņa vai ilgtermiņa aizdevumos vai garantijās, to lielums ir jānovērtē ex ante, tas ir, to piešķiršanas brīdī. Vienīgi tāds rīcības veids atļauj apzināties risku, ko valsts uzņemas, kamēr lieluma noteikšana ex post balstās uz riska faktisko noteikšanu. Balstoties uz šiem principiem, ir jātiek noteiktiem Alstom piešķirtā atbalsta lieluma noteikšanas elementiem.

| (134) | TSDDRA (1. pasākums) un TSDD (5. pasākums) bija gandrīz pašu kapitāls. Neviens investors valsts situācijā nebūtu parakstījis šādus vērtspapīrus. Risks bija tik augsts (bankrota gadījumā valstij bija neiespējami paļauties jel uz kādu atmaksu), ka Komisija atbalsta summu uzskatīja par vienlīdzīgu vērtspapīru nominālam. Francija pieņēma šo novērtējumu. Tas nav būtiski grozīts, pārveidojot šos vērtspapīrus kapitālā. |
| --- | --- |

(134)

TSDDRA (1. pasākums) un TSDD (5. pasākums) bija gandrīz pašu kapitāls. Neviens investors valsts situācijā nebūtu parakstījis šādus vērtspapīrus. Risks bija tik augsts (bankrota gadījumā valstij bija neiespējami paļauties jel uz kādu atmaksu), ka Komisija atbalsta summu uzskatīja par vienlīdzīgu vērtspapīru nominālam. Francija pieņēma šo novērtējumu. Tas nav būtiski grozīts, pārveidojot šos vērtspapīrus kapitālā.

| (135) | Arī īstermiņa likvīdi (2. pasākums) tika piešķirti, lai arī neviena cita banka nebija gatava to darīt. To 300 miljonu euro gadījumā, ko valsts apņēmās atjaunot līdz 2005. gada februārim un kas tātad atbilst vidēja termiņa aizdevumam, atbalsts var sasniegt 100 % no nomināla. Turpretī 900 miljoni euro tirdzniecības vekseļos tika aizdoti īstermiņā (un tiešām ātri atmaksāti). No tiem 800 miljoni bija paredzēti tam, lai segtu finansējuma vajadzības, gaidot valsts piešķirto ilgtermiņa finansējumu (TSDDRA, TSDD un PSDD), attiecībā uz kuru Komisija uzskata, ka visa summa ir atbalsts. Šādi var pamatoti uzskatīt, ka no valsts puses ir piešķirts atbalsts, sākot ar 800 miljonu euro parakstīšanu tirdzniecības vekseļos. Tātad tā ir tā pati atbalsta summa, kas tikai ir mainījusi veidu, un tā ir jāpieskaita tikai vienu reizi. 7. kopsavilkuma tabulā Komisija tāpēc piemēro sabalansēšanas rādītāju 0 % īstermiņa aizdevumam par 800 miljoniem euro un 100 % ilgtermiņa finansējumiem, kas tika izmantoti to atmaksāšanai. Visbeidzot atliek novērtēt tā atbalsta lielumu, ko ietver 100 miljonu saldo. Salīdzinājumā ar vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu ir jāņem vērā, ka kreditoram ir augstāks neatmaksāšanas risks, ņemot vērā nelielo ilgumu un to, ka šis aizdevums bija paredzēts tam, lai īstenotu finansējuma risinājumus ilgākā termiņā. Atbalsta summa tātad ir tikai daļa no šādi aizdotās nominālās summas. |
| --- | --- |

(135)

Arī īstermiņa likvīdi (2. pasākums) tika piešķirti, lai arī neviena cita banka nebija gatava to darīt. To 300 miljonu euro gadījumā, ko valsts apņēmās atjaunot līdz 2005. gada februārim un kas tātad atbilst vidēja termiņa aizdevumam, atbalsts var sasniegt 100 % no nomināla. Turpretī 900 miljoni euro tirdzniecības vekseļos tika aizdoti īstermiņā (un tiešām ātri atmaksāti). No tiem 800 miljoni bija paredzēti tam, lai segtu finansējuma vajadzības, gaidot valsts piešķirto ilgtermiņa finansējumu (TSDDRA, TSDD un PSDD), attiecībā uz kuru Komisija uzskata, ka visa summa ir atbalsts. Šādi var pamatoti uzskatīt, ka no valsts puses ir piešķirts atbalsts, sākot ar 800 miljonu euro parakstīšanu tirdzniecības vekseļos. Tātad tā ir tā pati atbalsta summa, kas tikai ir mainījusi veidu, un tā ir jāpieskaita tikai vienu reizi. 7. kopsavilkuma tabulā Komisija tāpēc piemēro sabalansēšanas rādītāju 0 % īstermiņa aizdevumam par 800 miljoniem euro un 100 % ilgtermiņa finansējumiem, kas tika izmantoti to atmaksāšanai. Visbeidzot atliek novērtēt tā atbalsta lielumu, ko ietver 100 miljonu saldo. Salīdzinājumā ar vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu ir jāņem vērā, ka kreditoram ir augstāks neatmaksāšanas risks, ņemot vērā nelielo ilgumu un to, ka šis aizdevums bija paredzēts tam, lai īstenotu finansējuma risinājumus ilgākā termiņā. Atbalsta summa tātad ir tikai daļa no šādi aizdotās nominālās summas.

| (136) | Tajā, kas attiecas uz sindicēto galvojumu līniju (3. pasākums), kas aprakstīta IV daļā, ir spēkā tas, ka Francija ir iesniegusi vienīgi aprēķinus attiecībā uz iepriekšējo pretgarantiju par 2,275 miljardiem euro. Tomēr apspriežamā pretgarantija tika anulēta un aizstāta ar jaunu garantiju par 1,25 miljardiem euro. Tajā pašā laikā ir jāprecizē, kā tas jau ir ticis izklāstīts, ka Francija pamato savus aprēķinus ar tehniskā riska novērtējumu 5 %, kas aprēķināts pēc vēsturiskiem datiem, kuri ļauj novērtēt atbalsta summu par anulēto pretgarantiju robežās no 0 līdz 43 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(136)

Tajā, kas attiecas uz sindicēto galvojumu līniju (3. pasākums), kas aprakstīta IV daļā, ir spēkā tas, ka Francija ir iesniegusi vienīgi aprēķinus attiecībā uz iepriekšējo pretgarantiju par 2,275 miljardiem euro. Tomēr apspriežamā pretgarantija tika anulēta un aizstāta ar jaunu garantiju par 1,25 miljardiem euro. Tajā pašā laikā ir jāprecizē, kā tas jau ir ticis izklāstīts, ka Francija pamato savus aprēķinus ar tehniskā riska novērtējumu 5 %, kas aprēķināts pēc vēsturiskiem datiem, kuri ļauj novērtēt atbalsta summu par anulēto pretgarantiju robežās no 0 līdz 43 miljoniem euro.

| (137) | Kā tika atgādināts 133. apsvērumā, atbalsta pastāvēšanai un summai ir jātiek noteiktām ex ante, tas ir, atbalsta piešķiršanas brīdī, nevis, kā to apgalvo Francija, pēc tam, kad galvojuma līnija ir devusi rezultātus. Atbalsta summu nevar noteikt attiecībā pret tādu līgumu risku, kas ir tiešām segti a posteriori. Garantijas piešķiršanas brīdī Francija nebija ietvērusi nekādus ierobežojumus līnijas izmantošanai. Pretgarantija tātad varēja attiekties uz jebkādiem līgumiem visās Alstom darbības jomās, ja vien tie nebūtu ilgāki par septiņiem gadiem. Ex ante atbalsts, kas bija ietverts pretgarantijā, varēja sasniegt 100 % no segtās summas saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu atbalstiem garantiju veidā (28) (tālāk tekstā “Paziņojums par atbalstiem garantiju veidā”), kura 3.2. punktā ir noteikts, ka “tad, ja aizdevuma brīdī aizņēmēja bankrota iespējamība ir ļoti augsta, piemēram, tāpēc ka tas ir finansiālās grūtībās, garantijas vērtība var sasniegt summu, ko šī garantija tiešām sedz”. Šādu risku nevarētu uzņemties neviens privātais uzņēmējs. Savā atbildē par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu Francija norāda, ka, “tā kā bankas vienas vairs nevarēja nodrošināt šo galvojumu procedūru attiecībā pret jau iepriekš pieņemtajām saistībām, valsts sāka atbalstīt šo galvojumu plūsmu, kas bija būtiska Alstom veiksmīgai darbībai”. Tādējādi Francija piekrīt, ka bez valsts pretgarantijas Alstom nebūtu piekļuves jaunai galvojumu līnijai. Šādos apstākļos Komisija atzīmē, ka apspriežamā pretgarantija de facto darbojās kā garantija: tā būtībā bija tūlītēji pieprasāma no banku puses gadījumā, ja Alstom nebūtu laikus īstenojis vai pabeidzis kādu vai vairākus projektus, ko tās bija garantējušas. |
| --- | --- |

(137)

Kā tika atgādināts 133. apsvērumā, atbalsta pastāvēšanai un summai ir jātiek noteiktām ex ante, tas ir, atbalsta piešķiršanas brīdī, nevis, kā to apgalvo Francija, pēc tam, kad galvojuma līnija ir devusi rezultātus. Atbalsta summu nevar noteikt attiecībā pret tādu līgumu risku, kas ir tiešām segti a posteriori. Garantijas piešķiršanas brīdī Francija nebija ietvērusi nekādus ierobežojumus līnijas izmantošanai. Pretgarantija tātad varēja attiekties uz jebkādiem līgumiem visās Alstom darbības jomās, ja vien tie nebūtu ilgāki par septiņiem gadiem. Ex ante atbalsts, kas bija ietverts pretgarantijā, varēja sasniegt 100 % no segtās summas saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu atbalstiem garantiju veidā (28) (tālāk tekstā “Paziņojums par atbalstiem garantiju veidā”), kura 3.2. punktā ir noteikts, ka “tad, ja aizdevuma brīdī aizņēmēja bankrota iespējamība ir ļoti augsta, piemēram, tāpēc ka tas ir finansiālās grūtībās, garantijas vērtība var sasniegt summu, ko šī garantija tiešām sedz”. Šādu risku nevarētu uzņemties neviens privātais uzņēmējs. Savā atbildē par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu Francija norāda, ka, “tā kā bankas vienas vairs nevarēja nodrošināt šo galvojumu procedūru attiecībā pret jau iepriekš pieņemtajām saistībām, valsts sāka atbalstīt šo galvojumu plūsmu, kas bija būtiska Alstom veiksmīgai darbībai”. Tādējādi Francija piekrīt, ka bez valsts pretgarantijas Alstom nebūtu piekļuves jaunai galvojumu līnijai. Šādos apstākļos Komisija atzīmē, ka apspriežamā pretgarantija de facto darbojās kā garantija: tā būtībā bija tūlītēji pieprasāma no banku puses gadījumā, ja Alstom nebūtu laikus īstenojis vai pabeidzis kādu vai vairākus projektus, ko tās bija garantējušas.

| (138) | Šādi Komisija uzskata, ka potenciālais valsts risks sasniedz 100 % no galvojumu līnijas summas, ko sedz pretgarantija, tas ir, 2,275 miljardus euro. Tomēr, sekojot 2004. gada maijā izziņotajiem grozījumiem, valsts pretgarantija par galvojumu līniju tiks anulēta. Tātad vispirms pienākas novērtēt tā atbalsta summas lielumu, kas izriet no valsts pretgarantijas piešķiršanas apmēram 12 mēnešu laikā. Pamatojoties uz pieejamo informāciju un ar pieņemtajām aprēķinu metodēm saskanīgā veidā atbalsts, kas atbilst valsts piešķirtajai pretgarantijai šajā ierobežotajā laikposmā, var tikt novērtēts maksimāli uz 411 miljoniem euro. Šis aprēķins izriet no pieņēmuma, ka attiecīgie līgumi ilgst trīs gadus (vidējais rādītājs nozarē), ka šo 3 gadu laikā garantijas risks ir viendabīgi sadalīts, ka galvojumi ir emitēti lineāri uz 12 mēnešiem (no 2003. gada septembra līdz 2004. gada augustam) par kopējo summu 3,5 miljardi un ka, sākot ar 2004. gada septembri, valsts pretgarantija par izlaistajiem galvojumiem tiek anulēta. Atbalsta summa tiek vērtēta kā 100 % no pretgarantijas summas, kas pareizināta ar garantijas ilgumu (mēnešu skaits, kuru laikā garantija bija spēkā, attiecībā uz trim gadiem, tas ir, uz 36 mēnešiem). Atgādinājumam pretgarantija bija 65 % par galvojumu (29). |
| --- | --- |

(138)

Šādi Komisija uzskata, ka potenciālais valsts risks sasniedz 100 % no galvojumu līnijas summas, ko sedz pretgarantija, tas ir, 2,275 miljardus euro. Tomēr, sekojot 2004. gada maijā izziņotajiem grozījumiem, valsts pretgarantija par galvojumu līniju tiks anulēta. Tātad vispirms pienākas novērtēt tā atbalsta summas lielumu, kas izriet no valsts pretgarantijas piešķiršanas apmēram 12 mēnešu laikā. Pamatojoties uz pieejamo informāciju un ar pieņemtajām aprēķinu metodēm saskanīgā veidā atbalsts, kas atbilst valsts piešķirtajai pretgarantijai šajā ierobežotajā laikposmā, var tikt novērtēts maksimāli uz 411 miljoniem euro. Šis aprēķins izriet no pieņēmuma, ka attiecīgie līgumi ilgst trīs gadus (vidējais rādītājs nozarē), ka šo 3 gadu laikā garantijas risks ir viendabīgi sadalīts, ka galvojumi ir emitēti lineāri uz 12 mēnešiem (no 2003. gada septembra līdz 2004. gada augustam) par kopējo summu 3,5 miljardi un ka, sākot ar 2004. gada septembri, valsts pretgarantija par izlaistajiem galvojumiem tiek anulēta. Atbalsta summa tiek vērtēta kā 100 % no pretgarantijas summas, kas pareizināta ar garantijas ilgumu (mēnešu skaits, kuru laikā garantija bija spēkā, attiecībā uz trim gadiem, tas ir, uz 36 mēnešiem). Atgādinājumam pretgarantija bija 65 % par galvojumu (29).

| (139) | Kā tika norādīts 52. apsvērumā, anulētā pretgarantija tiks aizstāta ar jaunu otrās kārtas garantiju par summu 1,25 miljardi euro, kura tiks iekļauta jaunajā galvojumu līnijā, kas veido 8 miljardu euro lielu summas atlikumu (3. pasākums). Šajā jaunajā shēmā potenciālais risks valstij būs 1,25 miljardi euro, un tas būs spēkā, sākot no brīža, kad blakus naudas līdzekļi 700 miljonu euro apmērā būs kļuvuši nepietiekami, lai segtu potenciālos zaudējumus. Jaunajai pretgarantijai ir jātiek iegrāmatotai kā atbalstam, kas var sasniegt maksimāli 100 % no tās summas. Šis pielāgojums kā sekas izraisa valsts potenciālā riska samazināšanos par summu 1 miljards euro. Kā jau tas ir iepriekš ticis norādīts III daļā, valsts riska summas samazināšanās bija noteicošais faktors tam, ka netika piemērota jauna formālās izmeklēšanas procedūra;. |
| --- | --- |

(139)

Kā tika norādīts 52. apsvērumā, anulētā pretgarantija tiks aizstāta ar jaunu otrās kārtas garantiju par summu 1,25 miljardi euro, kura tiks iekļauta jaunajā galvojumu līnijā, kas veido 8 miljardu euro lielu summas atlikumu (3. pasākums). Šajā jaunajā shēmā potenciālais risks valstij būs 1,25 miljardi euro, un tas būs spēkā, sākot no brīža, kad blakus naudas līdzekļi 700 miljonu euro apmērā būs kļuvuši nepietiekami, lai segtu potenciālos zaudējumus. Jaunajai pretgarantijai ir jātiek iegrāmatotai kā atbalstam, kas var sasniegt maksimāli 100 % no tās summas. Šis pielāgojums kā sekas izraisa valsts potenciālā riska samazināšanos par summu 1 miljards euro. Kā jau tas ir iepriekš ticis norādīts III daļā, valsts riska summas samazināšanās bija noteicošais faktors tam, ka netika piemērota jauna formālās izmeklēšanas procedūra;.

| (140) | Cita starpā Komisija uzskata, ka atbalsta summu būtiski neietekmētu tas, ja tiktu atņemtas izmaksas, ko Alstom veicis garantijas saņemšanai. Ņemot vērā šo novērtējumu un to, ka Francijas iesniegtajos datos nebija doti skaitļi, kas ļautu veikt precīzu to summu aprēķinu, ko Alstom ir maksājis valstij, maksimālā atbalsta summa, ko ietver garantijas, nav tikusi samazināta. |
| --- | --- |

(140)

Cita starpā Komisija uzskata, ka atbalsta summu būtiski neietekmētu tas, ja tiktu atņemtas izmaksas, ko Alstom veicis garantijas saņemšanai. Ņemot vērā šo novērtējumu un to, ka Francijas iesniegtajos datos nebija doti skaitļi, kas ļautu veikt precīzu to summu aprēķinu, ko Alstom ir maksājis valstij, maksimālā atbalsta summa, ko ietver garantijas, nav tikusi samazināta.

| (141) | Tajā, kas attiecas uz garantiju, ko valsts devusi CFDI par 4. pasākumā apspriestā PSDD nodošanu Alstom, ir spēkā tie paši spriedumi. Bez valsts garantijas par PSDD 100 % līmenī CFDI noteikti nebūtu piešķīris šo aizdevumu. Šādi un saskaņā ar Paziņojumu par atbalstiem garantiju veidā Komisija uzskata, ka 100 % garantijas var veidot pamatu valsts atbalstam. Šo analīzi apstiprina tas, ka Francija ir pavēstījusi, ka Alstom parādi attiecībā pret valsti tiks pārvērsti kapitālā 2004. gada vasarā, iekļaujot arī PSDD. Parāda pārvēršana kapitālā labi parāda, ka PSDD tiek finansēts, izmantojot valsts resursus, un ir attiecināms uz valsti, un ir jāuzskata par atbalstu, kas var sasniegt 100 % no attiecīgās summas. |
| --- | --- |

(141)

Tajā, kas attiecas uz garantiju, ko valsts devusi CFDI par 4. pasākumā apspriestā PSDD nodošanu Alstom, ir spēkā tie paši spriedumi. Bez valsts garantijas par PSDD 100 % līmenī CFDI noteikti nebūtu piešķīris šo aizdevumu. Šādi un saskaņā ar Paziņojumu par atbalstiem garantiju veidā Komisija uzskata, ka 100 % garantijas var veidot pamatu valsts atbalstam. Šo analīzi apstiprina tas, ka Francija ir pavēstījusi, ka Alstom parādi attiecībā pret valsti tiks pārvērsti kapitālā 2004. gada vasarā, iekļaujot arī PSDD. Parāda pārvēršana kapitālā labi parāda, ka PSDD tiek finansēts, izmantojot valsts resursus, un ir attiecināms uz valsti, un ir jāuzskata par atbalstu, kas var sasniegt 100 % no attiecīgās summas.

| (142) | Šajā daļā izskaidroto elementu dēļ Komisija uzskata, ka valsts līdzdalība jaunajā kapitāla palielināšanā (6. pasākums) nevar tikt uzskatīta par tādu, kas atbilst normālam investoram tirgus ekonomikā, bet gan ka tā veido atbalstu. Atbalsts, ko ietver šāda līdzdalība kapitālā, var sasniegt 100 % no parakstītās summas. |
| --- | --- |

(142)

Šajā daļā izskaidroto elementu dēļ Komisija uzskata, ka valsts līdzdalība jaunajā kapitāla palielināšanā (6. pasākums) nevar tikt uzskatīta par tādu, kas atbilst normālam investoram tirgus ekonomikā, bet gan ka tā veido atbalstu. Atbalsts, ko ietver šāda līdzdalība kapitālā, var sasniegt 100 % no parakstītās summas.

| (143) | Tajā, kas attiecas uz GdF un SNCF dotajām garantijām, kā tās ir atkārtotas 9. un 10. pasākumā, Francija atzīst, ka to uzdevums bija aizstāt galvojumus. Saskaņā ar tā atbalsta novērtējumu, ko ietver garantija par galvojumu līniju, Komisija uzskata, ka maksimālā atbalsta summa var sasniegt 100 % no segtās summas. Tomēr, ņemot vērā grūtības novērtēt dažādo risku iespaidu un iespējamību, kas var rasties šo līgumu neizpildīšanas vai sliktas izpildīšanas gadījumā, kā arī to šo risku daļu, kas tiešām var tikt segta no valsts garantijas, Komisijai ir neiespējami ticamā veidā noteikt atbalsta summas lielumu, kas atbilst šīm garantijām. |
| --- | --- |

(143)

Tajā, kas attiecas uz GdF un SNCF dotajām garantijām, kā tās ir atkārtotas 9. un 10. pasākumā, Francija atzīst, ka to uzdevums bija aizstāt galvojumus. Saskaņā ar tā atbalsta novērtējumu, ko ietver garantija par galvojumu līniju, Komisija uzskata, ka maksimālā atbalsta summa var sasniegt 100 % no segtās summas. Tomēr, ņemot vērā grūtības novērtēt dažādo risku iespaidu un iespējamību, kas var rasties šo līgumu neizpildīšanas vai sliktas izpildīšanas gadījumā, kā arī to šo risku daļu, kas tiešām var tikt segta no valsts garantijas, Komisijai ir neiespējami ticamā veidā noteikt atbalsta summas lielumu, kas atbilst šīm garantijām.

| (144) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka 7. tabula sniedz reālu tās maksimālās atbalsta summas novērtējumu, kas izriet no visiem pasākumiem Alstom labā, izņemot vienīgi 9. un 10. pasākumu. Ir jāprecizē, ka šajā atbilstības novērtējumā tiek ņemts vērā katrs no šiem pasākumiem, atsevišķi uzlūkots ar visām savām īpatnībām, un ne tikai šis globālais novērtējums. |
| --- | --- |

(144)

7. tabula

Maksimālā atbalsta summa

| (miljardi euro) |
| --- |
| Pasākums | Maksimālā atbalsta summa |
| 1,2 miljardi likvīdu īstermiņā (2. pasākums), | |
| no kuriem: — 300 miljoni atjaunoti | 0,3 |
| — 900 miljoni atmaksāti (800 miljoni atmaksāti, pateicoties tālāk minētajiem trīs pasākumiem) | 0,1 |
| TSDDRA (1. pasākums) | 0,3 |
| PSDD, kas jāpārvērš kapitālā (4. pasākums) | 0,3 |
| TSDD, kas jāpārvērš kapitālā (5. pasākums) | 0,2 |
| Kapitāla palielināšana II (6. pasākums) | 0,17/0,22 |
| Garantija par galvojumiem (3. pasākums), | |
| no kuriem: — 12 mēnešu pretgarantija par 65 % galvojumiem par 3,5 miljardiem | 0,411 |
| — otrā zaudējuma garantija galvojumiem par 8 miljardiem | 1,25 |
| Kopā | 3,03/3,08 |

(miljardi euro)

Pasākums

Maksimālā atbalsta summa

1,2 miljardi likvīdu īstermiņā (2. pasākums),

no kuriem: — 300 miljoni atjaunoti

0,3

— 900 miljoni atmaksāti (800 miljoni atmaksāti, pateicoties tālāk minētajiem trīs pasākumiem)

0,1

TSDDRA (1. pasākums)

0,3

PSDD, kas jāpārvērš kapitālā (4. pasākums)

0,3

TSDD, kas jāpārvērš kapitālā (5. pasākums)

0,2

Kapitāla palielināšana II (6. pasākums)

0,17/0,22

Garantija par galvojumiem (3. pasākums),

no kuriem: — 12 mēnešu pretgarantija par 65 % galvojumiem par 3,5 miljardiem

0,411

— otrā zaudējuma garantija galvojumiem par 8 miljardiem

1,25

Kopā

3,03/3,08

4.   Atbalsta saderība ar kopējo tirgu

| (145) | Ņemot vērā iepriekš minēto, valsts pasākumiem šīs izmeklēšanas laikā ir jātiek vērtētiem kā valsts atbalstiem ad hoc. Līguma 87. panta 2. un 3. punkts paredz atkāpes no vispārējās nesaderības, kas minēta 1. pantā. |
| --- | --- |

(145)

Ņemot vērā iepriekš minēto, valsts pasākumiem šīs izmeklēšanas laikā ir jātiek vērtētiem kā valsts atbalstiem ad hoc. Līguma 87. panta 2. un 3. punkts paredz atkāpes no vispārējās nesaderības, kas minēta 1. pantā.

| (146) | Līguma 87. panta 2. punktā paredzētās atkāpes šajā gadījumā nav piemērojamas, jo atbalsta pasākumiem nav sociāls raksturs un tie nav piešķirti individuāliem patērētājiem, tie nav domāti dabas katastrofu vai citu ārkārtēju notikumu radītu bojājumu izlabošanai un to mērķis nav veicināt atsevišķu Vācijas sadalīšanas dēļ cietušu Vācijas Federatīvās Republikas reģionu ekonomiku. |
| --- | --- |

(146)

Līguma 87. panta 2. punktā paredzētās atkāpes šajā gadījumā nav piemērojamas, jo atbalsta pasākumiem nav sociāls raksturs un tie nav piešķirti individuāliem patērētājiem, tie nav domāti dabas katastrofu vai citu ārkārtēju notikumu radītu bojājumu izlabošanai un to mērķis nav veicināt atsevišķu Vācijas sadalīšanas dēļ cietušu Vācijas Federatīvās Republikas reģionu ekonomiku.

| (147) | Citas atkāpes ir paredzētas Līguma 87. panta 3. punktā. Tā kā atbalsta mērķis nav reģionāls un minētā punkta b) apakšpunkta atkāpe acīm redzami nevar tikt piemērota, tiek piemērotas vienīgi c) apakšpunktā minētās atkāpes. Šis apakšpunkts paredz tādu valsts atbalstu atļauju, kas paredzēti atsevišķu ekonomikas darbību attīstības veicināšanai, ja tās nekropļo sakaru nosacījumus kādā pasākumā, kas ir pretrunā ar kopējām interesēm. Šajā kontekstā ir spēkā tas, ka atbalsti tika piešķirti ar mērķi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju kādam uzņēmumam grūtībās. Tātad tiem ir jātiek novērtētiem, balstoties uz vadlīnijām. Pēc izmeklēšanas Komisija uzskata, ka nekādi citi Kopienas noteikumi nevar tikt piemēroti šajā gadījumā. Francija cita starpā nav nosaukusi nevienu citu Līguma atkāpi un ir balstījusies vienīgi uz vadlīnijām, lai aizstāvētu 2003. gada augustā paziņoto pasākumu saderību. |
| --- | --- |

(147)

Citas atkāpes ir paredzētas Līguma 87. panta 3. punktā. Tā kā atbalsta mērķis nav reģionāls un minētā punkta b) apakšpunkta atkāpe acīm redzami nevar tikt piemērota, tiek piemērotas vienīgi c) apakšpunktā minētās atkāpes. Šis apakšpunkts paredz tādu valsts atbalstu atļauju, kas paredzēti atsevišķu ekonomikas darbību attīstības veicināšanai, ja tās nekropļo sakaru nosacījumus kādā pasākumā, kas ir pretrunā ar kopējām interesēm. Šajā kontekstā ir spēkā tas, ka atbalsti tika piešķirti ar mērķi atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju kādam uzņēmumam grūtībās. Tātad tiem ir jātiek novērtētiem, balstoties uz vadlīnijām. Pēc izmeklēšanas Komisija uzskata, ka nekādi citi Kopienas noteikumi nevar tikt piemēroti šajā gadījumā. Francija cita starpā nav nosaukusi nevienu citu Līguma atkāpi un ir balstījusies vienīgi uz vadlīnijām, lai aizstāvētu 2003. gada augustā paziņoto pasākumu saderību.

| (148) | Lai saņemtu atbalstus glābšanai un pārstrukturēšanai, uzņēmumam ir jābūt tādam, kas var tikt uzskatīts par uzņēmumu grūtībās. Vadlīniju 2.1. daļa definē šo jēdzienu. To 6. pants norāda, ka uzņēmuma grūtības parasti raksturo pieaugošs parādu līmenis, apgrozījuma samazinājums, krājumu pieaugums, pārprodukcija, pašfinansējuma bruto starpības samazinājums, pieaugoši parādi, finansiālo saistību progresija un neto aktīva samazināšanās vai izbeigšanās. |
| --- | --- |

(148)

Lai saņemtu atbalstus glābšanai un pārstrukturēšanai, uzņēmumam ir jābūt tādam, kas var tikt uzskatīts par uzņēmumu grūtībās. Vadlīniju 2.1. daļa definē šo jēdzienu. To 6. pants norāda, ka uzņēmuma grūtības parasti raksturo pieaugošs parādu līmenis, apgrozījuma samazinājums, krājumu pieaugums, pārprodukcija, pašfinansējuma bruto starpības samazinājums, pieaugoši parādi, finansiālo saistību progresija un neto aktīva samazināšanās vai izbeigšanās.

| (149) | No pozitīvas tīrās peļņas 2000.–2001. finanšu gadā uzņēmums 2002.–2003. finanšu gadā sasniedza parādus, kas būtiski pārsniedza miljardu euro. Tajā pašā laikā paša kapitāls samazinājās vairāk nekā par pusi, mainoties no 2 miljardiem euro līdz mazāk nekā 800 miljoniem. Šādi Alstom var tikt uzskatīts par uzņēmumu finansiālās grūtībās vadlīniju 5. panta nozīmē, kas ir fakts, ko neapstrīd ne Francija, ne kāda cita procedūrā iesaistītā puse. |
| --- | --- |

(149)

No pozitīvas tīrās peļņas 2000.–2001. finanšu gadā uzņēmums 2002.–2003. finanšu gadā sasniedza parādus, kas būtiski pārsniedza miljardu euro. Tajā pašā laikā paša kapitāls samazinājās vairāk nekā par pusi, mainoties no 2 miljardiem euro līdz mazāk nekā 800 miljoniem. Šādi Alstom var tikt uzskatīts par uzņēmumu finansiālās grūtībās vadlīniju 5. panta nozīmē, kas ir fakts, ko neapstrīd ne Francija, ne kāda cita procedūrā iesaistītā puse.

a)   Atbalsti glābšanai

| (150) | Francija uzskata, ka daļa 2. un 3. pasākuma var tikt novērtēta kā atbalsti glābšanai. Balstoties uz šo argumentāciju, tā piemin faktu, ka šī pasākumu daļa garantē uzņēmuma vajadzības likvīdos īstermiņā. |
| --- | --- |

(150)

Francija uzskata, ka daļa 2. un 3. pasākuma var tikt novērtēta kā atbalsti glābšanai. Balstoties uz šo argumentāciju, tā piemin faktu, ka šī pasākumu daļa garantē uzņēmuma vajadzības likvīdos īstermiņā.

| (151) | Runājot par 2. pasākumu, Francija uzskata, ka 900 miljoni euro, kas izriet no 2003. gada septembra nolīgumā noteiktā finansiālā nodrošinājuma, ir jāuzskata par atbalstiem glābšanai vadlīniju nozīmē. Šis atbalsts likviditātes formā, kura mērķis bija aizkavēt nekavējošu Alstom darbību nodošanu, tika atmaksāts sešu mēnešu laikā pēc tā maksājuma. |
| --- | --- |

(151)

Runājot par 2. pasākumu, Francija uzskata, ka 900 miljoni euro, kas izriet no 2003. gada septembra nolīgumā noteiktā finansiālā nodrošinājuma, ir jāuzskata par atbalstiem glābšanai vadlīniju nozīmē. Šis atbalsts likviditātes formā, kura mērķis bija aizkavēt nekavējošu Alstom darbību nodošanu, tika atmaksāts sešu mēnešu laikā pēc tā maksājuma.

| (152) | Tajā, kas attiecas uz 3. pasākumu, Francija uzskata, ka valsts dotā sindicētās galvojumu līnijas pretgarantija arī ir jāuzskata par atbalstu glābšanai, kas noticis posmā, kad bankas izlaidušas galvojumus un valsts izlaidusi pretgarantijas, tādā mērā, kādā šajā pirmajā posmā īstenotie pasākumi ļāva saglabāt Alstom dzīvotspēju. Saskaņā ar Francijas nostāju pie šiem nosacījumiem pretgarantija ir jāuzlūko kā atbalsts glābšanai, kas piešķirts to pasākumu īstenošanas pirmajā gadā, kuru mērķis ir glābt uzņēmumu. Ir jāatzīmē, ka Francija nenovērtē atbalsta daļu, ko vajadzētu uzskatīt par atbalstu glābšanai, tāpat kā tā nenovērtē to daļu, kas būtu jāuzskata par atbalstu pārstrukturēšanai. Tajā, kas attiecas uz atbalsta vēlāko ilgumu, tas ir jāuzlūko kā atbalsts pārstrukturēšanai. Ir jāpiemin, ka nav iesniegts neviens novērtējums par atjaunoto pretgarantiju jaunajā sindicētajā līnijā 8 miljardu euro līmenī. |
| --- | --- |

(152)

Tajā, kas attiecas uz 3. pasākumu, Francija uzskata, ka valsts dotā sindicētās galvojumu līnijas pretgarantija arī ir jāuzskata par atbalstu glābšanai, kas noticis posmā, kad bankas izlaidušas galvojumus un valsts izlaidusi pretgarantijas, tādā mērā, kādā šajā pirmajā posmā īstenotie pasākumi ļāva saglabāt Alstom dzīvotspēju. Saskaņā ar Francijas nostāju pie šiem nosacījumiem pretgarantija ir jāuzlūko kā atbalsts glābšanai, kas piešķirts to pasākumu īstenošanas pirmajā gadā, kuru mērķis ir glābt uzņēmumu. Ir jāatzīmē, ka Francija nenovērtē atbalsta daļu, ko vajadzētu uzskatīt par atbalstu glābšanai, tāpat kā tā nenovērtē to daļu, kas būtu jāuzskata par atbalstu pārstrukturēšanai. Tajā, kas attiecas uz atbalsta vēlāko ilgumu, tas ir jāuzlūko kā atbalsts pārstrukturēšanai. Ir jāpiemin, ka nav iesniegts neviens novērtējums par atjaunoto pretgarantiju jaunajā sindicētajā līnijā 8 miljardu euro līmenī.

| (153) | Tomēr ir jāatgādina, ka Komisija savos Lēmumos par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu bija uzskatījusi, ka Alstom šķita atrodamies pārstrukturēšanas procesā apspriežamo pasākumu piešķiršanas brīdī. Pie šiem nosacījumiem daļa apspriežamo atbalsta pasākumu nevar tikt uzskatīti par atbalstiem glābšanai, kas nebūtu piešķirti saskaņā ar vadlīnijām pēc pārstrukturēšanas plāna ieviešanas vai pēc likvidācijas, jo šiem atbalstiem noteikti ir jātiek piešķirtiem iepriekš. Cita starpā atbalstu glābšanai atļaujas nosacījumi, kas noteikti minēto vadlīniju 23. pantā, šajā gadījumā nešķiet izpildīti. Pie šiem nosacījumiem Komisija tātad pagaidām uzskatīja, ka apspriežamie jautājumi ir jāizskata atbalstu pārstrukturēšanai atļaujas kritēriju gaismā. |
| --- | --- |

(153)

Tomēr ir jāatgādina, ka Komisija savos Lēmumos par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu un piemērošanu bija uzskatījusi, ka Alstom šķita atrodamies pārstrukturēšanas procesā apspriežamo pasākumu piešķiršanas brīdī. Pie šiem nosacījumiem daļa apspriežamo atbalsta pasākumu nevar tikt uzskatīti par atbalstiem glābšanai, kas nebūtu piešķirti saskaņā ar vadlīnijām pēc pārstrukturēšanas plāna ieviešanas vai pēc likvidācijas, jo šiem atbalstiem noteikti ir jātiek piešķirtiem iepriekš. Cita starpā atbalstu glābšanai atļaujas nosacījumi, kas noteikti minēto vadlīniju 23. pantā, šajā gadījumā nešķiet izpildīti. Pie šiem nosacījumiem Komisija tātad pagaidām uzskatīja, ka apspriežamie jautājumi ir jāizskata atbalstu pārstrukturēšanai atļaujas kritēriju gaismā.

| (154) | Komisijas izteiktās šaubas, uzsākot un piemērojot procedūru, aizvien pastāv. Būtībā aizvien šķiet mākslīgi sadalīt apspriežamo atbalstu kopumu atbalstos glābšanai un atbalstos pārstrukturēšanai, jo vairāk tādēļ, ka nebija nekāda glābšanas laikposma pirms pārstrukturēšanas plāna izstrādes. Šāda analīze būtu pretrunā ar mērķi, kādēļ tiek piešķirti atbalsti glābšanai, kas izpaužas tā, ka tiek noturēts status quo līdz laikam, kad uzņēmums spēj pieņemt nostāju par savu nākotni. |
| --- | --- |

(154)

Komisijas izteiktās šaubas, uzsākot un piemērojot procedūru, aizvien pastāv. Būtībā aizvien šķiet mākslīgi sadalīt apspriežamo atbalstu kopumu atbalstos glābšanai un atbalstos pārstrukturēšanai, jo vairāk tādēļ, ka nebija nekāda glābšanas laikposma pirms pārstrukturēšanas plāna izstrādes. Šāda analīze būtu pretrunā ar mērķi, kādēļ tiek piešķirti atbalsti glābšanai, kas izpaužas tā, ka tiek noturēts status quo līdz laikam, kad uzņēmums spēj pieņemt nostāju par savu nākotni.

| (155) | Atbalsti, vai tie sedz naudas līdzekļu vai strukturālu pasākumu vajadzības, iekļaujas tekošās pārstrukturēšanas loģikā. Komisija nevar pieņemt, ka par atbalstiem glābšanai patvaļīgi tiktu uzskatīti atbalsti, kas piešķirti pārstrukturēšanas pirmajos sešos mēnešos vai pirmajā tās gadā. Šajā kontekstā nav nozīmes, ka atbalsti sedz tāda uzņēmuma likviditātes vajadzības, kurā notiek pārstrukturēšana, jo atbalsti pārstrukturēšanai bieži sedz tāda uzņēmuma likviditātes vajadzības, kurā notiek pārstrukturēšana, tāpat kā, piemēram, investīcijas vai izmaksas, kas saistītas ar jaudas samazinājumiem. |
| --- | --- |

(155)

Atbalsti, vai tie sedz naudas līdzekļu vai strukturālu pasākumu vajadzības, iekļaujas tekošās pārstrukturēšanas loģikā. Komisija nevar pieņemt, ka par atbalstiem glābšanai patvaļīgi tiktu uzskatīti atbalsti, kas piešķirti pārstrukturēšanas pirmajos sešos mēnešos vai pirmajā tās gadā. Šajā kontekstā nav nozīmes, ka atbalsti sedz tāda uzņēmuma likviditātes vajadzības, kurā notiek pārstrukturēšana, jo atbalsti pārstrukturēšanai bieži sedz tāda uzņēmuma likviditātes vajadzības, kurā notiek pārstrukturēšana, tāpat kā, piemēram, investīcijas vai izmaksas, kas saistītas ar jaudas samazinājumiem.

| (156) | Cita starpā Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas attiecas uz 2. pasākumu, ļoti lielā daļā tika atvilkta no summām, kas izrietēja no strukturālajiem pasākumiem, kas to aizvietoja, un ka arī šā iemesla dēļ tātad ir piemēroti to pārbaudīt pārstrukturēšanas ietvaros. Attiecībā uz pretgarantiju (iepriekš 3. pasākums) tā neizpilda nevienu no atbalstu glābšanai atļaujas kritērijiem, kas noteikti vadlīnijās. Konkrēti nebija runas par likviditāti, jo tā neveidoja aizdevuma garantiju, kā tas paredzēts vadlīniju 23. pantā. Bez tam šai pretgarantijai vajadzēja izplesties krietni pāri vadlīnijās paredzētajiem sešiem mēnešiem, jo tai bija jāsedz projekti, kuru ilgums var būt līdz septiņiem gadiem. |
| --- | --- |

(156)

Cita starpā Komisija uzskata, ka atbalsta summa, kas attiecas uz 2. pasākumu, ļoti lielā daļā tika atvilkta no summām, kas izrietēja no strukturālajiem pasākumiem, kas to aizvietoja, un ka arī šā iemesla dēļ tātad ir piemēroti to pārbaudīt pārstrukturēšanas ietvaros. Attiecībā uz pretgarantiju (iepriekš 3. pasākums) tā neizpilda nevienu no atbalstu glābšanai atļaujas kritērijiem, kas noteikti vadlīnijās. Konkrēti nebija runas par likviditāti, jo tā neveidoja aizdevuma garantiju, kā tas paredzēts vadlīniju 23. pantā. Bez tam šai pretgarantijai vajadzēja izplesties krietni pāri vadlīnijās paredzētajiem sešiem mēnešiem, jo tai bija jāsedz projekti, kuru ilgums var būt līdz septiņiem gadiem.

| (157) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi novērtēt šos pasākumus kā tādus, kas iekļauti pārstrukturēšanas atbalstu kopumā. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka ir lietderīgi novērtēt šos pasākumus kā tādus, kas iekļauti pārstrukturēšanas atbalstu kopumā.

b)   Atbalsti pārstrukturēšanai

| (158) | Vadlīnijas paredz četrus kumulatīvus nosacījumus, lai atļautu kādu atbalstu pārstrukturēšanai: plāns, kas garantē ilgtermiņa dzīvotspēju, konkurences kropļojumu novēršana, atbalstu ierobežošana līdz minimumam un pārstrukturēšanas plāna pilnīga ieviešana. |
| --- | --- |

(158)

Vadlīnijas paredz četrus kumulatīvus nosacījumus, lai atļautu kādu atbalstu pārstrukturēšanai: plāns, kas garantē ilgtermiņa dzīvotspēju, konkurences kropļojumu novēršana, atbalstu ierobežošana līdz minimumam un pārstrukturēšanas plāna pilnīga ieviešana.

| (159) | Atbalsta piešķiršanas nosacījums ir tāda pārstrukturēšanas plāna ieviešana, ko attiecībā uz visiem individuālajiem atbalstiem Komisija būs atzinusi par likumīgu. Pārstrukturēšanas plānam, kura ilgumam ir jābūt pēc iespējas ierobežotam, ir jāļauj pamatotā laikposmā atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz saimnieciskās darbības nosacījumiem nākotnē. Atbalstam pārstrukturēšanai tātad ir jābūt saistītam ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, attiecībā uz kuru dalībvalsts uzņemas saistības. |
| --- | --- |

(159)

Atbalsta piešķiršanas nosacījums ir tāda pārstrukturēšanas plāna ieviešana, ko attiecībā uz visiem individuālajiem atbalstiem Komisija būs atzinusi par likumīgu. Pārstrukturēšanas plānam, kura ilgumam ir jābūt pēc iespējas ierobežotam, ir jāļauj pamatotā laikposmā atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem attiecībā uz saimnieciskās darbības nosacījumiem nākotnē. Atbalstam pārstrukturēšanai tātad ir jābūt saistītam ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, attiecībā uz kuru dalībvalsts uzņemas saistības.

| (160) | Komisija ar sava ārējā konsultanta palīdzību novērtēja Francijas iesniegto pārstrukturēšanas plānu, lai noteiktu, vai tas ir pietiekams, lai atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija balstīja savu analīzi uz 2003. gada augustā un septembrī, tad uz 2004. gada februārī iesniegto informāciju. Komisijas novērtējums skar pirmām kārtām operatīvās pārstrukturēšanas piemērotību, tad tirgus perspektīvas un to ietekmi uz pārstrukturēšanas plānu, visbeidzot uzņēmuma finansiālo situāciju pēc pārstrukturēšanas plāna ieviešanas. |
| --- | --- |

(160)

Komisija ar sava ārējā konsultanta palīdzību novērtēja Francijas iesniegto pārstrukturēšanas plānu, lai noteiktu, vai tas ir pietiekams, lai atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija balstīja savu analīzi uz 2003. gada augustā un septembrī, tad uz 2004. gada februārī iesniegto informāciju. Komisijas novērtējums skar pirmām kārtām operatīvās pārstrukturēšanas piemērotību, tad tirgus perspektīvas un to ietekmi uz pārstrukturēšanas plānu, visbeidzot uzņēmuma finansiālo situāciju pēc pārstrukturēšanas plāna ieviešanas.

| (161) | Pārstrukturēšanas pasākumu analīzē ir jāņem vērā to sektoru specifiskā īpatnība, kuros Alstom darbojas. Jo īpaši attiecībā uz sektoru Power un Transporta sektoru nepieciešamās investīcijas fiksētos aktīvos ir relatīvi samazinātas salīdzinājumā ar apgrozāmo līdzekļu vajadzībām. Tieši projekta īstenošanas un inženierijas jaudām ir vislielākā nozīme, kamēr fiziskās ražošanas jaudas ir liels ierobežojums vienīgi attiecībā uz ierobežotu ražojumu skaitu (30). Šādi uzņēmumi parasti var paplašināt savu piedāvājumu augsta pieprasījuma laikposmos. Turpretī ne vienmēr ir iespējams samazināt pāri paliekošo darbaspēku zema pieprasījuma laikposmos, konkrēti valstīs, kurās sociālā likumdošana ir prasīgāka. Vēl kāda Alstom darbību specifiska īpatnība ir nepieciešamība ražot dažādus ražojumus (31) tajā pašā ražojumu līnijā atkarībā no pasūtījumiem tā, lai optimizētu ražošanas jaudu izmantošanu (utilization runs). |
| --- | --- |

(161)

Pārstrukturēšanas pasākumu analīzē ir jāņem vērā to sektoru specifiskā īpatnība, kuros Alstom darbojas. Jo īpaši attiecībā uz sektoru Power un Transporta sektoru nepieciešamās investīcijas fiksētos aktīvos ir relatīvi samazinātas salīdzinājumā ar apgrozāmo līdzekļu vajadzībām. Tieši projekta īstenošanas un inženierijas jaudām ir vislielākā nozīme, kamēr fiziskās ražošanas jaudas ir liels ierobežojums vienīgi attiecībā uz ierobežotu ražojumu skaitu (30). Šādi uzņēmumi parasti var paplašināt savu piedāvājumu augsta pieprasījuma laikposmos. Turpretī ne vienmēr ir iespējams samazināt pāri paliekošo darbaspēku zema pieprasījuma laikposmos, konkrēti valstīs, kurās sociālā likumdošana ir prasīgāka. Vēl kāda Alstom darbību specifiska īpatnība ir nepieciešamība ražot dažādus ražojumus (31) tajā pašā ražojumu līnijā atkarībā no pasūtījumiem tā, lai optimizētu ražošanas jaudu izmantošanu (utilization runs).

| (162) | Ražošanas jauda tiek mērīta galvenokārt pēc ražošanai pieejamās telpas (roofed area) un pēc pieejamā darbaspēka, kamēr ierīkotais mašīnu kopums parasti nav galvenais ierobežojums, atšķirībā no citām ražotnēm. Cita starpā ir grūti aprēķināt ražošanas jaudu atsevišķam ražojumam, jo, kā tas jau tika minēts, dažādi ražojumi var tikt ražoti dažādos brīžos tajā pašā ražošanas līnijā. |
| --- | --- |

(162)

Ražošanas jauda tiek mērīta galvenokārt pēc ražošanai pieejamās telpas (roofed area) un pēc pieejamā darbaspēka, kamēr ierīkotais mašīnu kopums parasti nav galvenais ierobežojums, atšķirībā no citām ražotnēm. Cita starpā ir grūti aprēķināt ražošanas jaudu atsevišķam ražojumam, jo, kā tas jau tika minēts, dažādi ražojumi var tikt ražoti dažādos brīžos tajā pašā ražošanas līnijā.

| (163) | Šādi Alstom iekšējie pārstrukturēšanās pasākumi tika analizēti, pārbaudot, vai tie ļaus uzņēmumam efektīvi pārstrukturēt darbaspēka izmantošanu un racionalizēt tā ģeogrāfisko klātbūtni. |
| --- | --- |

(163)

Šādi Alstom iekšējie pārstrukturēšanās pasākumi tika analizēti, pārbaudot, vai tie ļaus uzņēmumam efektīvi pārstrukturēt darbaspēka izmantošanu un racionalizēt tā ģeogrāfisko klātbūtni.

| (164) | Komisija uzskata, ka tajā, kas attiecas uz sektoru Power Generation un uz Transporta sektoru, pārstrukturēšanas pasākumi ir pietiekami, lai nodrošinātu ražošanas atveseļošanu. Paredzētā darbinieku skaita samazināšana ir atzīta par proporcionālu pārprodukcijas apjomam, kas pastāv šajās nozarēs. Šo pārstrukturēšanu izmaksu un no tām izrietošo ietaupījumu aprēķini šķiet reālistiski. Bez tam pārstrukturēšanas plāna priekšlaicīga ieviešana norāda, ka process labi virzās uz priekšu un tādējādi ir samazināts risks, ka varētu kavēties uz 2006. gada martu paredzēto mērķu īstenošana. |
| --- | --- |

(164)

Komisija uzskata, ka tajā, kas attiecas uz sektoru Power Generation un uz Transporta sektoru, pārstrukturēšanas pasākumi ir pietiekami, lai nodrošinātu ražošanas atveseļošanu. Paredzētā darbinieku skaita samazināšana ir atzīta par proporcionālu pārprodukcijas apjomam, kas pastāv šajās nozarēs. Šo pārstrukturēšanu izmaksu un no tām izrietošo ietaupījumu aprēķini šķiet reālistiski. Bez tam pārstrukturēšanas plāna priekšlaicīga ieviešana norāda, ka process labi virzās uz priekšu un tādējādi ir samazināts risks, ka varētu kavēties uz 2006. gada martu paredzēto mērķu īstenošana.

| (165) | Sektorā Power Turbo-Systems strādājošo skaita samazinājums par [...] % (no [...] līdz [...] strādājošajiem) ir saistīts ar jaudas pārpalikumu, kas norādīts pēdējos Alstom izmantošanas līmeņa rādījumos, ko novērtējusi Francija ([...] % 2003. gada augustā) un Komisijas eksperts ([...] % 2002. gadā un [...] % 2003. gadā). Šis strādājošo skaita samazinājums savienojumā ar iekārtu selektīvu samazinājumu un slēgšanu un ar operatīvo reorganizāciju palīdzēs atjaunot Alstom konkurences spēju. Sektorā Power Environment strādājošo skaita samazinājumu par [...] % (no [...] līdz [...]) [...] (32) Komisijas ārējais eksperts atzina par nepieciešamu. Tas arī ir augstāks par Francijas novērtētajā izmantošanas līmenī norādīto pārprodukciju (ap [...]% 2003.–2004. gada pirmajā pusgadā). Šis ievērojamais strādājošo skaita samazinājums var tikt izskaidrots ar ražošanas vietu slēgšanu, [...]. Sektorā Power Services strādājošo skaita samazinājums sasniedz [...] % (no [...] līdz [...]). Nav paredzēta ražošanas vietu slēgšana (33), bet to var pamatot ar nepieciešamību pēc vietējo ražotāju klātbūtnes šajā darbības jomā. |
| --- | --- |

(165)

Sektorā Power Turbo-Systems strādājošo skaita samazinājums par [...] % (no [...] līdz [...] strādājošajiem) ir saistīts ar jaudas pārpalikumu, kas norādīts pēdējos Alstom izmantošanas līmeņa rādījumos, ko novērtējusi Francija ([...] % 2003. gada augustā) un Komisijas eksperts ([...] % 2002. gadā un [...] % 2003. gadā). Šis strādājošo skaita samazinājums savienojumā ar iekārtu selektīvu samazinājumu un slēgšanu un ar operatīvo reorganizāciju palīdzēs atjaunot Alstom konkurences spēju. Sektorā Power Environment strādājošo skaita samazinājumu par [...] % (no [...] līdz [...]) [...] (32) Komisijas ārējais eksperts atzina par nepieciešamu. Tas arī ir augstāks par Francijas novērtētajā izmantošanas līmenī norādīto pārprodukciju (ap [...]% 2003.–2004. gada pirmajā pusgadā). Šis ievērojamais strādājošo skaita samazinājums var tikt izskaidrots ar ražošanas vietu slēgšanu, [...]. Sektorā Power Services strādājošo skaita samazinājums sasniedz [...] % (no [...] līdz [...]). Nav paredzēta ražošanas vietu slēgšana (33), bet to var pamatot ar nepieciešamību pēc vietējo ražotāju klātbūtnes šajā darbības jomā.

| (166) | Visbeidzot pārstrukturēšanas centieni sektorā Power Conversion (T&D daļa, kas netika pārdota grupai Areva) ir paredzēti strādājošo skaita samazinājuma veidā par [...] % (no [...] līdz [...] strādājošajiem) un ražošanas struktūras reorganizācijas veidā. |
| --- | --- |

(166)

Visbeidzot pārstrukturēšanas centieni sektorā Power Conversion (T&D daļa, kas netika pārdota grupai Areva) ir paredzēti strādājošo skaita samazinājuma veidā par [...] % (no [...] līdz [...] strādājošajiem) un ražošanas struktūras reorganizācijas veidā.

| (167) | Transporta sektorā paredzētais strādājošo skaita samazinājums sasniedz [...] % (no [...] līdz [...]). Šis strādājošo skaita samazinājums saskan ar ārējā konsultanta veiktajiem pārprodukcijas aprēķiniem (robežās no [...] % līdz [...] %). Samazinājums tomēr nav atbilstīgs pašreizējam Alstom izmantošanas līmenim (vairāk nekā [...] %), ko iesniedza Francija. Šo nesakritību tomēr daļēji var izskaidrot tas, ka vairāk nekā [...] % no strādājošo skaita samazinājuma (savienojumā ar ražošanas vietu slēgšanu) skar Apvienoto Karalisti. Alstom Transport nesen saskārās ar nozīmīgām grūtībām šajā valstī, un tirgus perspektīvas tajā nav tik pozitīvas kā citās valstīs. Var būt iepriekš paredzēti citi strādājošo skaita samazinājumi, lai uzlabotu produktivitāti, kas izriet no ražošanas optimizācijas. |
| --- | --- |

(167)

Transporta sektorā paredzētais strādājošo skaita samazinājums sasniedz [...] % (no [...] līdz [...]). Šis strādājošo skaita samazinājums saskan ar ārējā konsultanta veiktajiem pārprodukcijas aprēķiniem (robežās no [...] % līdz [...] %). Samazinājums tomēr nav atbilstīgs pašreizējam Alstom izmantošanas līmenim (vairāk nekā [...] %), ko iesniedza Francija. Šo nesakritību tomēr daļēji var izskaidrot tas, ka vairāk nekā [...] % no strādājošo skaita samazinājuma (savienojumā ar ražošanas vietu slēgšanu) skar Apvienoto Karalisti. Alstom Transport nesen saskārās ar nozīmīgām grūtībām šajā valstī, un tirgus perspektīvas tajā nav tik pozitīvas kā citās valstīs. Var būt iepriekš paredzēti citi strādājošo skaita samazinājumi, lai uzlabotu produktivitāti, kas izriet no ražošanas optimizācijas.

| (168) | Pretēji novērtējumam attiecībā uz Transporta sektoru un sektoru Power Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētās darbības Marine sektorā ir nepietiekamas, lai kompensētu Alstom kuģu būvētavu jaudas pārsniegšanu. Šajā plānā paredzētais strādājošo skaita samazinājums ir [...] % (no [...] līdz [...] strādājošajiem). Ražošana tiks koncentrēta uz Saint-Nazaire kuģu būvētavām, kas veido visnozīmīgāko celtniecības vietu, kamēr citas, mazāk nozīmīgas vietas tiks slēgtas. Neskatoties uz šiem pasākumiem, Komisija šaubās, ka šie pārstrukturēšanas centieni varētu būtu pietiekami, lai paceltu Alstom kuģu būvētavu izmantošanas līmeni līdz pieņemamam līmenim 2006. gadā. Šīs analīzes pamati ir izklāstīti 169. un 170. apsvērumā. |
| --- | --- |

(168)

Pretēji novērtējumam attiecībā uz Transporta sektoru un sektoru Power Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā paredzētās darbības Marine sektorā ir nepietiekamas, lai kompensētu Alstom kuģu būvētavu jaudas pārsniegšanu. Šajā plānā paredzētais strādājošo skaita samazinājums ir [...] % (no [...] līdz [...] strādājošajiem). Ražošana tiks koncentrēta uz Saint-Nazaire kuģu būvētavām, kas veido visnozīmīgāko celtniecības vietu, kamēr citas, mazāk nozīmīgas vietas tiks slēgtas. Neskatoties uz šiem pasākumiem, Komisija šaubās, ka šie pārstrukturēšanas centieni varētu būtu pietiekami, lai paceltu Alstom kuģu būvētavu izmantošanas līmeni līdz pieņemamam līmenim 2006. gadā. Šīs analīzes pamati ir izklāstīti 169. un 170. apsvērumā.

| (169) | Pat ja Alstom Marine sektoram ir tehniskā jauda ražot dažādus kuģu veidus (kruīzu pasažieru tvaikoņus, metāna pārvadāšanai paredzētus tankkuģus, transporta kuģus, jahtas, kuģus zinātniskiem un militāriem mērķiem u. c.), šķiet, ka pasūtījumiem nākotnē vajadzētu koncentrēties uz kruīzu pasažieru tvaikoņu pieprasījumu. Pārstrukturēšanas plāns pats par sevi paredz, ka jauni pasūtījumi nāks galvenokārt no šī tirgus, kamēr citiem kuģu veidiem nevajadzētu veidot nozīmīgu daļu no saņemtajiem pasūtījumiem. Pašreizējā Saint-Nazaire kuģu būvētavu ražošanas jauda tiek lēsta robežās no pieciem līdz sešiem kruīzu pasažieru tvaikoņiem gadā. Zināmas vidēja termiņa perspektīvas norāda, ka gadījumā, ja Alstom noturēs savu pašreizējo tirgus daļu, tas saņems pasūtījumus par vismaz trim kruīzu pasažieru tvaikoņiem gadā laikposmam 2004.–2006. gads. Pat ja citu kuģu veidu ražošana varētu kompensēt pasažieru tvaikoņu pasūtījumu līmeni, kas ir zem šā maksimuma, maz ticams, ka tam būtu tik nozīmīgs iespaids, lai spētu pacelt vispārējo pasūtījumu līmeni virs trim kuģiem (ekvivalentiem pasažieru tvaikoņiem) gadā. |
| --- | --- |

(169)

Pat ja Alstom Marine sektoram ir tehniskā jauda ražot dažādus kuģu veidus (kruīzu pasažieru tvaikoņus, metāna pārvadāšanai paredzētus tankkuģus, transporta kuģus, jahtas, kuģus zinātniskiem un militāriem mērķiem u. c.), šķiet, ka pasūtījumiem nākotnē vajadzētu koncentrēties uz kruīzu pasažieru tvaikoņu pieprasījumu. Pārstrukturēšanas plāns pats par sevi paredz, ka jauni pasūtījumi nāks galvenokārt no šī tirgus, kamēr citiem kuģu veidiem nevajadzētu veidot nozīmīgu daļu no saņemtajiem pasūtījumiem. Pašreizējā Saint-Nazaire kuģu būvētavu ražošanas jauda tiek lēsta robežās no pieciem līdz sešiem kruīzu pasažieru tvaikoņiem gadā. Zināmas vidēja termiņa perspektīvas norāda, ka gadījumā, ja Alstom noturēs savu pašreizējo tirgus daļu, tas saņems pasūtījumus par vismaz trim kruīzu pasažieru tvaikoņiem gadā laikposmam 2004.–2006. gads. Pat ja citu kuģu veidu ražošana varētu kompensēt pasažieru tvaikoņu pasūtījumu līmeni, kas ir zem šā maksimuma, maz ticams, ka tam būtu tik nozīmīgs iespaids, lai spētu pacelt vispārējo pasūtījumu līmeni virs trim kuģiem (ekvivalentiem pasažieru tvaikoņiem) gadā.

| (170) | Šajā kontekstā Komisija pozitīvi uzņēma neseno Francijas apņemšanos cik vien ātri iespējams veikt nepieciešamos pasākumus [...], lai samazinātu Alstom rentabilitātes slieksni kuģu būvē par 4,5 kuģu pasūtījumiem (ekvivalentiem kruīzu pasažieru tvaikoņiem) gadā (pēdējo piecu gadu vidējais rādītājs) līdz [...]. Komisija uzskata, ka šie papildu centieni [...] ir absolūti nepieciešami, lai nodrošinātu šā sektora ilgtermiņa dzīvotspēju, un ka tiem ir jātiek īstenotiem. |
| --- | --- |

(170)

Šajā kontekstā Komisija pozitīvi uzņēma neseno Francijas apņemšanos cik vien ātri iespējams veikt nepieciešamos pasākumus [...], lai samazinātu Alstom rentabilitātes slieksni kuģu būvē par 4,5 kuģu pasūtījumiem (ekvivalentiem kruīzu pasažieru tvaikoņiem) gadā (pēdējo piecu gadu vidējais rādītājs) līdz [...]. Komisija uzskata, ka šie papildu centieni [...] ir absolūti nepieciešami, lai nodrošinātu šā sektora ilgtermiņa dzīvotspēju, un ka tiem ir jātiek īstenotiem.

| (171) | Komisija ir detalizēti izvērtējusi no pārstrukturēšanas plāna izrietošās prognozes gan attiecībā uz pasūtījumiem, gan saimnieciskās darbības ienākumiem katrā sektorā. Šajā sakarā tā pārbaudīja, vai šie elementi ir saskanīgi ar katram attiecīgajam tirgum izstrādātajām prognozēm. Komisija uzskata, ka pasūtījumu prognozes pārsvarā ir reālistiskas un ka prognozes, kas skar tirgus daļas un ražošanas pieaugumu, ir pietiekami piesardzīgas. Divi sektori tomēr ir izņēmums: Power Turbo-Systems un Marine sektors. |
| --- | --- |

(171)

Komisija ir detalizēti izvērtējusi no pārstrukturēšanas plāna izrietošās prognozes gan attiecībā uz pasūtījumiem, gan saimnieciskās darbības ienākumiem katrā sektorā. Šajā sakarā tā pārbaudīja, vai šie elementi ir saskanīgi ar katram attiecīgajam tirgum izstrādātajām prognozēm. Komisija uzskata, ka pasūtījumu prognozes pārsvarā ir reālistiskas un ka prognozes, kas skar tirgus daļas un ražošanas pieaugumu, ir pietiekami piesardzīgas. Divi sektori tomēr ir izņēmums: Power Turbo-Systems un Marine sektors.

| (172) | Alstom darbība Power TurboSystems piedzīvoja ļoti smagus zaudējumus, kuru pamatā bija 2000. gadā piedzīvotie darbības traucējumi lielas jaudas gāzes turbīnās GT24/GT26, kas ir Alstom šā sektora komercdarbības nozīmīgākais modelis. Tika uzsākti turbīnu tehnisko datu uzlabošanas darbi un noslēgti tirdzniecības nolīgumi ar neapmierinātajiem klientiem. Francija norāda, ka apspriežamās turbīnas šodien ir visnotaļ efektīvas, un precizē, ka kāds spāņu uzņēmums tikko ir izdarījis trīs turbīnu pasūtījumu, kas pierāda, ka Alstom klientūra ir atguvusi uzticību attiecībā uz grupas augstas tehnoloģijas komercdarbības turbīnu kvalitāti un tehniskajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

(172)

Alstom darbība Power TurboSystems piedzīvoja ļoti smagus zaudējumus, kuru pamatā bija 2000. gadā piedzīvotie darbības traucējumi lielas jaudas gāzes turbīnās GT24/GT26, kas ir Alstom šā sektora komercdarbības nozīmīgākais modelis. Tika uzsākti turbīnu tehnisko datu uzlabošanas darbi un noslēgti tirdzniecības nolīgumi ar neapmierinātajiem klientiem. Francija norāda, ka apspriežamās turbīnas šodien ir visnotaļ efektīvas, un precizē, ka kāds spāņu uzņēmums tikko ir izdarījis trīs turbīnu pasūtījumu, kas pierāda, ka Alstom klientūra ir atguvusi uzticību attiecībā uz grupas augstas tehnoloģijas komercdarbības turbīnu kvalitāti un tehniskajiem rādītājiem.

| (173) | Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz pozitīvu elementu, kas apstiprina atgriešanos šajā sektorā. Būtībā ir pierādīts, ka Alstom ir veicis nepieciešamos darbus, lai sasniegtu cerētos rādītājus, un ka strīdi ar neapmierinātajiem klientiem ir gandrīz atrisināti; Komisija cita starpā atzīmē, ka finanšu rezerves, kas ieviestas, lai segtu atlikušos riskus, ir pietiekamas. Jebkādā gadījumā Francijas minētais trīs turbīnu pasūtījums 2003. gada decembrī pierāda, ka apspriežamais sektors var atgūt konkurences spēju. |
| --- | --- |

(173)

Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz pozitīvu elementu, kas apstiprina atgriešanos šajā sektorā. Būtībā ir pierādīts, ka Alstom ir veicis nepieciešamos darbus, lai sasniegtu cerētos rādītājus, un ka strīdi ar neapmierinātajiem klientiem ir gandrīz atrisināti; Komisija cita starpā atzīmē, ka finanšu rezerves, kas ieviestas, lai segtu atlikušos riskus, ir pietiekamas. Jebkādā gadījumā Francijas minētais trīs turbīnu pasūtījums 2003. gada decembrī pierāda, ka apspriežamais sektors var atgūt konkurences spēju.

| (174) | Tomēr, neskatoties uz šīm iedrošinošajām zīmēm, Komisija uzskata, ka Francija pārvērtē Alstom spēju nākamajos gados atgūt savas tirgus daļas. Būtībā, ja Alstom tirgus daļa būtu saskanīga ar tā vidējiem sasniegumiem laikposmā no 1992. līdz 2002. gadam, Komisija novērtē jutību (riskantus pasūtījumus), kas ir ap [...] % no cerētajiem pasūtījumiem. Komisija ik gadu, gan 2004./2005., gan 2005./2006. gadā, par tādiem pasūtījumiem, kam piemīt risks, uzskata pasūtījumus [...] euro apmērā no visiem paredzētajiem pasūtījumiem [...] euro apmērā. |
| --- | --- |

(174)

Tomēr, neskatoties uz šīm iedrošinošajām zīmēm, Komisija uzskata, ka Francija pārvērtē Alstom spēju nākamajos gados atgūt savas tirgus daļas. Būtībā, ja Alstom tirgus daļa būtu saskanīga ar tā vidējiem sasniegumiem laikposmā no 1992. līdz 2002. gadam, Komisija novērtē jutību (riskantus pasūtījumus), kas ir ap [...] % no cerētajiem pasūtījumiem. Komisija ik gadu, gan 2004./2005., gan 2005./2006. gadā, par tādiem pasūtījumiem, kam piemīt risks, uzskata pasūtījumus [...] euro apmērā no visiem paredzētajiem pasūtījumiem [...] euro apmērā.

| (175) | Attiecībā uz Marine sektoru Komisija uzskata, ka pasūtījumu prognozes, kādas tās izriet no pārstrukturēšanas plāna, ir pārāk optimistiskas, pat pieņemot, ka īstenotos kruīza kuģu tirgus atgūšana ilgtermiņā, un pat plānojot iespēju, ka les Chantiers de l'Atlantique ražos citus augstu tehnoloģisku risinājumu kuģu veidus kā metāna pārvadāšanai paredzētus tankkuģus. Komisija ik gadu, gan 2004./2005., gan 2005./2006. gadā, par tādiem pasūtījumiem, kam piemīt risks, uzskata pasūtījumus [...] euro apmērā no visiem paredzētajiem pasūtījumiem [...] euro apmērā. |
| --- | --- |

(175)

Attiecībā uz Marine sektoru Komisija uzskata, ka pasūtījumu prognozes, kādas tās izriet no pārstrukturēšanas plāna, ir pārāk optimistiskas, pat pieņemot, ka īstenotos kruīza kuģu tirgus atgūšana ilgtermiņā, un pat plānojot iespēju, ka les Chantiers de l'Atlantique ražos citus augstu tehnoloģisku risinājumu kuģu veidus kā metāna pārvadāšanai paredzētus tankkuģus. Komisija ik gadu, gan 2004./2005., gan 2005./2006. gadā, par tādiem pasūtījumiem, kam piemīt risks, uzskata pasūtījumus [...] euro apmērā no visiem paredzētajiem pasūtījumiem [...] euro apmērā.

| (176) | Saskaņā ar šiem elementiem Komisija uzskata, ka pasākumi kopumā par [...] euro ir tādi, kam piemīt risks. Šo summu tikai daļēji kompensē darbības rezerve (corporate buffer) [...] euro apmērā, kas piemērota paredzamajiem pasūtījumiem. Pārstrukturēšanas plāns šādi šķiet pārāk optimistisks, tā kā Komisija uzskata, ka riskantos pasūtījumus par [...] euro nesedz corporate buffer. |
| --- | --- |

(176)

Saskaņā ar šiem elementiem Komisija uzskata, ka pasākumi kopumā par [...] euro ir tādi, kam piemīt risks. Šo summu tikai daļēji kompensē darbības rezerve (corporate buffer) [...] euro apmērā, kas piemērota paredzamajiem pasūtījumiem. Pārstrukturēšanas plāns šādi šķiet pārāk optimistisks, tā kā Komisija uzskata, ka riskantos pasūtījumus par [...] euro nesedz corporate buffer.

| (177) | Komisija ir analizējusi uzņēmuma prognozes saimnieciskās darbības peļņas aspektā. Tā uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ietvertajiem mērķiem vajadzētu būt sasniedzamiem. Būtībā sagaidāmie pamatdarbības rezultāti ir pietiekami piesardzīgi, lai kompensētu pārmērīgo optimismu pasūtījumu prognozēs. Tāpēc Komisija uzskata, ka šā pārvērtējuma sekām nevajadzētu apdraudēt Alstom operatīvo rentabilitāti 2006. gadā. |
| --- | --- |

(177)

Komisija ir analizējusi uzņēmuma prognozes saimnieciskās darbības peļņas aspektā. Tā uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ietvertajiem mērķiem vajadzētu būt sasniedzamiem. Būtībā sagaidāmie pamatdarbības rezultāti ir pietiekami piesardzīgi, lai kompensētu pārmērīgo optimismu pasūtījumu prognozēs. Tāpēc Komisija uzskata, ka šā pārvērtējuma sekām nevajadzētu apdraudēt Alstom operatīvo rentabilitāti 2006. gadā.

| (178) | Izanalizējusi pārējos būtiskos pārstrukturēšanas plāna elementus, kuru mērķis ir pierādīt prognožu atbilstību attiecībā uz Alstom operatīvo rentabilitāti 2006. gadā, Komisija uzskata, ka minētās prognozes ir reālas. Pirmais būtiskais elements rentabilitātes uzlabošanā izriet no II.3. daļā aprakstītajiem uzņēmuma ietaupījumu pasākumiem pārstrukturēšanas darbību ietvaros. Ietaupījumu pasākumi, kuru mērķis ir racionalizēt izmaksas, šķiet reāli, un to ieviešanas temps var tikt uzskatīts par pozitīvu rādītāju, kas pierāda, ka pārstrukturēšana un dzīvotspējas atgūšana varēs tikt īstenotas paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

(178)

Izanalizējusi pārējos būtiskos pārstrukturēšanas plāna elementus, kuru mērķis ir pierādīt prognožu atbilstību attiecībā uz Alstom operatīvo rentabilitāti 2006. gadā, Komisija uzskata, ka minētās prognozes ir reālas. Pirmais būtiskais elements rentabilitātes uzlabošanā izriet no II.3. daļā aprakstītajiem uzņēmuma ietaupījumu pasākumiem pārstrukturēšanas darbību ietvaros. Ietaupījumu pasākumi, kuru mērķis ir racionalizēt izmaksas, šķiet reāli, un to ieviešanas temps var tikt uzskatīts par pozitīvu rādītāju, kas pierāda, ka pārstrukturēšana un dzīvotspējas atgūšana varēs tikt īstenotas paredzētajā termiņā.

| (179) | Otrkārt, Komisija atzīmē, ka ievērojamie zaudējumi nozīmīgo darbības kļūdu dēļ, kas skāra lielas jaudas gāzes turbīnas GT24/GT26, bija ārkārtas rakstura. Bez tam ir noslēgti nolīgumi, lai izbeigtu pastāvošos strīdus ar dažiem klientiem. Šāda veida grūtībām, kas pēc savas dabas nav tādas, kas atkārtojas, nevajadzētu tikt vēlreiz piedzīvotām nākotnē. |
| --- | --- |

(179)

Otrkārt, Komisija atzīmē, ka ievērojamie zaudējumi nozīmīgo darbības kļūdu dēļ, kas skāra lielas jaudas gāzes turbīnas GT24/GT26, bija ārkārtas rakstura. Bez tam ir noslēgti nolīgumi, lai izbeigtu pastāvošos strīdus ar dažiem klientiem. Šāda veida grūtībām, kas pēc savas dabas nav tādas, kas atkārtojas, nevajadzētu tikt vēlreiz piedzīvotām nākotnē.

| (180) | Trešais nozīmīgais elements ir augstas rentabilitātes noturēšanas prognoze jau konkurētspējīgās jomās, un jo īpaši daļā Power Services (2006. gadam paredzamās operatīvās rezerves [...] %). Šīs prognozes šķiet pamatotas, balstoties uz raksturīgajām iezīmēm un darbības sektoru pieaugumu. |
| --- | --- |

(180)

Trešais nozīmīgais elements ir augstas rentabilitātes noturēšanas prognoze jau konkurētspējīgās jomās, un jo īpaši daļā Power Services (2006. gadam paredzamās operatīvās rezerves [...] %). Šīs prognozes šķiet pamatotas, balstoties uz raksturīgajām iezīmēm un darbības sektoru pieaugumu.

| (181) | Ņemot vērā šos elementus, Komisija secina, ka mērķis grupas līmenī sasniegt operatīvās rezerves 6 %, kas paredzēts pārstrukturēšanas plānā 2006. gadam, ir īstenojams. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā šos elementus, Komisija secina, ka mērķis grupas līmenī sasniegt operatīvās rezerves 6 %, kas paredzēts pārstrukturēšanas plānā 2006. gadam, ir īstenojams.

| (182) | Komisija ir veikusi analīzi, lai pārbaudītu, vai pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi ļaus Alstom atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Kā jau tika norādīts, Komisija uzskata, ka ražošanas aspektā pasākumi vispārīgā nozīmē ir pietiekami, lai sasniegtu plānā paredzētos rentabilitātes mērķus. Cita starpā pastāv pozitīvas zīmes, kas rāda, ka ārkārtas tehniskās problēmas, kas radīja atsevišķus ļoti smagus zaudējumus iepriekšējos gados, ir tikušas atrisinātas. |
| --- | --- |

(182)

Komisija ir veikusi analīzi, lai pārbaudītu, vai pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi ļaus Alstom atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju. Kā jau tika norādīts, Komisija uzskata, ka ražošanas aspektā pasākumi vispārīgā nozīmē ir pietiekami, lai sasniegtu plānā paredzētos rentabilitātes mērķus. Cita starpā pastāv pozitīvas zīmes, kas rāda, ka ārkārtas tehniskās problēmas, kas radīja atsevišķus ļoti smagus zaudējumus iepriekšējos gados, ir tikušas atrisinātas.

| (183) | Tomēr Komisija saglabā šaubas attiecībā uz to pārstrukturēšanas plānā ietverto pasākumu efektivitāti, kas paredzēti Alstom finansiālās stabilitātes atjaunošanai ilgtermiņā pēc 2006. gada marta. Tātad Komisija nevarēja secināt, ka pēc pārstrukturēšanas uzņēmums būs spējīgs darboties tirgū pats ar saviem līdzekļiem, kā tas ir prasīts vadlīnijās. Komisijas šaubas izrietēja no šādiem analīzes elementiem. |
| --- | --- |

(183)

Tomēr Komisija saglabā šaubas attiecībā uz to pārstrukturēšanas plānā ietverto pasākumu efektivitāti, kas paredzēti Alstom finansiālās stabilitātes atjaunošanai ilgtermiņā pēc 2006. gada marta. Tātad Komisija nevarēja secināt, ka pēc pārstrukturēšanas uzņēmums būs spējīgs darboties tirgū pats ar saviem līdzekļiem, kā tas ir prasīts vadlīnijās. Komisijas šaubas izrietēja no šādiem analīzes elementiem.

| (184) | Vispirms operatīvās rezerves 6 % 2005./2006. gadā, kas atbilst saimnieciskās darbības peļņai [...] euro, nešķiet pietiekams pamats, lai garantētu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu neto peļņai 2005./2006. gadā ir jābūt [...] euro, tas ir [...] % no pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(184)

Vispirms operatīvās rezerves 6 % 2005./2006. gadā, kas atbilst saimnieciskās darbības peļņai [...] euro, nešķiet pietiekams pamats, lai garantētu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu neto peļņai 2005./2006. gadā ir jābūt [...] euro, tas ir [...] % no pārdošanas apjoma.

| (185) | Tālāk Komisija uzskatīja, ka ekonomiskā parāda līmenis attiecībā pret pašu kapitālu 2006. gadā paliek pārāk augsts: [...] euro pret [...] euro. Tas nozīmē, ka attiecība parāds/pašu kapitāls (“gearing ratio”) ir [...]. Šādi Alstom būtu jāziedo ļoti liela daļa savu ienākumu tam, lai apmaksātu parādu procentu maksājumus: finansiālās saistības būtu [...] euro, savukārt ienākumi pirms procentu, nodokļu, vērtības samazinājuma un amortizācijas atskaitīšanas (EBIDTA) kopā sasniegtu [...] euro, proti, procentu maksājumu segšanas daļa (“interest cover”) būtu [...]. Šāds līmenis skaidri norāda uz trauslu finansiālo situāciju, ko ir grūti uzturēt ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(185)

Tālāk Komisija uzskatīja, ka ekonomiskā parāda līmenis attiecībā pret pašu kapitālu 2006. gadā paliek pārāk augsts: [...] euro pret [...] euro. Tas nozīmē, ka attiecība parāds/pašu kapitāls (“gearing ratio”) ir [...]. Šādi Alstom būtu jāziedo ļoti liela daļa savu ienākumu tam, lai apmaksātu parādu procentu maksājumus: finansiālās saistības būtu [...] euro, savukārt ienākumi pirms procentu, nodokļu, vērtības samazinājuma un amortizācijas atskaitīšanas (EBIDTA) kopā sasniegtu [...] euro, proti, procentu maksājumu segšanas daļa (“interest cover”) būtu [...]. Šāds līmenis skaidri norāda uz trauslu finansiālo situāciju, ko ir grūti uzturēt ilgtermiņā.

| (186) | Cita starpā Komisija uzskatīja, ka Alstom varēja trūkt īstermiņa finansējuma spējas, lai atbildētu likvīdu vajadzībām pārstrukturēšanas laikposmā. Konsultants savā Alstom naudas līdzekļu plāna novērtējumā uzskatīja, ka headroom (pieejamās kredītlīnijas mīnus jau iesaistītās kredītlīnijas) būtu jāuztur virs [...] euro, līmenim, ko Komisija uzskata par pietiekamu, taču vienīgi gadījumā, ja nav neparedzētu grūtību. Jebkādā gadījumā saskaņā ar šo pašu naudas līdzekļu plānu headroom līmenim būtu jābūt zemākam par atsauces līmeni [...] euro 2005./2006. gada pirmajā un otrajā ceturksnī. |
| --- | --- |

(186)

Cita starpā Komisija uzskatīja, ka Alstom varēja trūkt īstermiņa finansējuma spējas, lai atbildētu likvīdu vajadzībām pārstrukturēšanas laikposmā. Konsultants savā Alstom naudas līdzekļu plāna novērtējumā uzskatīja, ka headroom (pieejamās kredītlīnijas mīnus jau iesaistītās kredītlīnijas) būtu jāuztur virs [...] euro, līmenim, ko Komisija uzskata par pietiekamu, taču vienīgi gadījumā, ja nav neparedzētu grūtību. Jebkādā gadījumā saskaņā ar šo pašu naudas līdzekļu plānu headroom līmenim būtu jābūt zemākam par atsauces līmeni [...] euro 2005./2006. gada pirmajā un otrajā ceturksnī.

| (187) | Visbeidzot Komisija uzskatīja, ka ir nepieciešams, lai Alstom palielina savu paša kapitālu vidējā termiņā. Saskaņā ar plānu pašu kapitāla līmenim 2006. gadā ir jābūt [...] euro, proti, [...] % no pārdošanas apjoma, kamēr laikposmā 1998./2000. gads pašu kapitāls veidoja 12 % no pārdošanas apjoma. Tika uzskatīts, ka uzņēmumam ir nepieciešama stabilāka finanšu bilance nekā tā, kas paredzēta 2006. gadam, lai uzņēmums spētu piesaistīt investorus un tātad pats finansēt savu darbību tirgos. |
| --- | --- |

(187)

Visbeidzot Komisija uzskatīja, ka ir nepieciešams, lai Alstom palielina savu paša kapitālu vidējā termiņā. Saskaņā ar plānu pašu kapitāla līmenim 2006. gadā ir jābūt [...] euro, proti, [...] % no pārdošanas apjoma, kamēr laikposmā 1998./2000. gads pašu kapitāls veidoja 12 % no pārdošanas apjoma. Tika uzskatīts, ka uzņēmumam ir nepieciešama stabilāka finanšu bilance nekā tā, kas paredzēta 2006. gadam, lai uzņēmums spētu piesaistīt investorus un tātad pats finansēt savu darbību tirgos.

| (188) | Noslēgumā Komisija uzskatīja, ka Alstom pārstrukturēšanas plāns aizvien ir neapmierinošs finanšu aspektā, galvenokārt ļoti augstā parādu līmeņa un ļoti zemā pašu kapitāla līmeņa dēļ. |
| --- | --- |

(188)

Noslēgumā Komisija uzskatīja, ka Alstom pārstrukturēšanas plāns aizvien ir neapmierinošs finanšu aspektā, galvenokārt ļoti augstā parādu līmeņa un ļoti zemā pašu kapitāla līmeņa dēļ.

| (189) | Tomēr 2004. gada maijā Francija darīja Komisijai zināmu, ka uzņēmums gatavojas palielināt kapitālu skaidrā naudā un veikt daļas sava parāda konversiju kapitālā. Šie divi darījumi 2006. gada martā ļaus pašu kapitālam būt robežās no [...] līdz [...] euro un parādiem būt robežās no [...] līdz [...] euro atkarībā no banku līdzdalības līmeņa kredītzīmju konversijā kapitālā, kas atbilst pārdošanas apjoma procentu līmenim no [...] % līdz [...] %. Attiecība starp parādiem un pašu kapitālu (gearing ratio) būs no [...] līdz [...] 2006. gadā, kas nozīmē pietiekamu uzlabojumu attiecībā pret tajās prognozēs ietverto līmeni, kas veiktas, pamatojoties uz iepriekšējo finanšu plānu. Bez tam parādu samazinājums nozīmēs finansiālo saistību samazināšanos: 2006. gadā tās būs robežās no [...] līdz [...] euro. Balstoties uz EBIDTA [...] euro, interest cover daļai būtu jābūt robežās no [...] līdz [...], kas nozīmē uzturamu finansiālo situāciju. |
| --- | --- |

(189)

Tomēr 2004. gada maijā Francija darīja Komisijai zināmu, ka uzņēmums gatavojas palielināt kapitālu skaidrā naudā un veikt daļas sava parāda konversiju kapitālā. Šie divi darījumi 2006. gada martā ļaus pašu kapitālam būt robežās no [...] līdz [...] euro un parādiem būt robežās no [...] līdz [...] euro atkarībā no banku līdzdalības līmeņa kredītzīmju konversijā kapitālā, kas atbilst pārdošanas apjoma procentu līmenim no [...] % līdz [...] %. Attiecība starp parādiem un pašu kapitālu (gearing ratio) būs no [...] līdz [...] 2006. gadā, kas nozīmē pietiekamu uzlabojumu attiecībā pret tajās prognozēs ietverto līmeni, kas veiktas, pamatojoties uz iepriekšējo finanšu plānu. Bez tam parādu samazinājums nozīmēs finansiālo saistību samazināšanos: 2006. gadā tās būs robežās no [...] līdz [...] euro. Balstoties uz EBIDTA [...] euro, interest cover daļai būtu jābūt robežās no [...] līdz [...], kas nozīmē uzturamu finansiālo situāciju.

| (190) | Šādi jaunā kapitāla palielināšana un sekojošā parādu samazināšana lielā mērā ļauj novērst Komisijas šaubas par uzņēmuma dzīvotspēju vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(190)

Šādi jaunā kapitāla palielināšana un sekojošā parādu samazināšana lielā mērā ļauj novērst Komisijas šaubas par uzņēmuma dzīvotspēju vidējā termiņā.

| (191) | Cita starpā Komisija atzīmē Francijas V daļā minēto apņemšanos noslēgt vienas vai vairākas ražošanas partnerattiecības četru gadu laikā. |
| --- | --- |

(191)

Cita starpā Komisija atzīmē Francijas V daļā minēto apņemšanos noslēgt vienas vai vairākas ražošanas partnerattiecības četru gadu laikā.

| (192) | Komisija uzskata, ka, lai nostiprinātu Alstom ilgtermiņa dzīvotspējas perspektīvas, ir patiesi nepieciešami, lai uzņēmums noslēdz vienas vai vairākas partnerattiecības. Izvēlētajam partnerim vai partneriem vajadzētu būt ar pietiekamu finansiālo stabilitāti un dot radītajās partnerattiecībās finansiāla un ražošanas aspekta ieguldījumu. Attiecīgajām ražošanas darbībām tomēr būtu jābūt tādām, lai Komisija varētu apstiprināt noslēgtās vienas vai vairākas partnerattiecības, balstoties uz Līguma konkurences noteikumiem. Šīm vienām vai vairākām partnerattiecībām būtu jābūt paredzētām uz ilgu laikposmu. Tiem būtu jābūt strukturāliem un stratēģiskiem nolīgumiem, kas nevar aprobežoties vienīgi ar kopīgu kāda konkrēta projekta realizēšanu, piemēram, atbildot uz kādu konkrētu konkursu. Lai tām būtu jūtams iespaids uz Alstom rūpniecisko un finansiālo attīstību, šīm vienām vai vairākām partnerattiecībām būtu jāattiecas uz nozīmīgu daļu Alstom darbību tā būtiskajos transporta un enerģētikas sektoros, jomās, kas nebūs par pamatu kopuzņēmumiem (sk. 206. un 207. apsvērumu). Šādi šīm partnerattiecībām būtu jāļauj Alstom izmantot savus tehnoloģiskos un ražošanas plusus, attiecīgajās darbībās atvieglojot finansiālās saistības, kādām uzņēmums ir pakļauts (34). |
| --- | --- |

(192)

Komisija uzskata, ka, lai nostiprinātu Alstom ilgtermiņa dzīvotspējas perspektīvas, ir patiesi nepieciešami, lai uzņēmums noslēdz vienas vai vairākas partnerattiecības. Izvēlētajam partnerim vai partneriem vajadzētu būt ar pietiekamu finansiālo stabilitāti un dot radītajās partnerattiecībās finansiāla un ražošanas aspekta ieguldījumu. Attiecīgajām ražošanas darbībām tomēr būtu jābūt tādām, lai Komisija varētu apstiprināt noslēgtās vienas vai vairākas partnerattiecības, balstoties uz Līguma konkurences noteikumiem. Šīm vienām vai vairākām partnerattiecībām būtu jābūt paredzētām uz ilgu laikposmu. Tiem būtu jābūt strukturāliem un stratēģiskiem nolīgumiem, kas nevar aprobežoties vienīgi ar kopīgu kāda konkrēta projekta realizēšanu, piemēram, atbildot uz kādu konkrētu konkursu. Lai tām būtu jūtams iespaids uz Alstom rūpniecisko un finansiālo attīstību, šīm vienām vai vairākām partnerattiecībām būtu jāattiecas uz nozīmīgu daļu Alstom darbību tā būtiskajos transporta un enerģētikas sektoros, jomās, kas nebūs par pamatu kopuzņēmumiem (sk. 206. un 207. apsvērumu). Šādi šīm partnerattiecībām būtu jāļauj Alstom izmantot savus tehnoloģiskos un ražošanas plusus, attiecīgajās darbībās atvieglojot finansiālās saistības, kādām uzņēmums ir pakļauts (34).

| (193) | Vēl ir jāatzīmē, ka šīs partnerattiecības parasti un izņemot gadījumu, ja tiek dota skaidra Komisija atļauja, tiks noslēgtas ar uzņēmumiem, kurus de jure vai de facto, individuāli vai saistīti nekontrolē Francijas valsts iestādes. Pretējā gadījumā partnerattiecības varētu paildzināt valsts klātbūtni grupas Alstom darbībā, kas būtu acīm redzamā pretrunā ar otru Francijas noslēgto apņemšanos izbeigt valsts iestāžu līdzdalību Alstom kapitālā un līdz ar to arī valsts atbalstus, ko šī līdzdalība ietver. |
| --- | --- |

(193)

Vēl ir jāatzīmē, ka šīs partnerattiecības parasti un izņemot gadījumu, ja tiek dota skaidra Komisija atļauja, tiks noslēgtas ar uzņēmumiem, kurus de jure vai de facto, individuāli vai saistīti nekontrolē Francijas valsts iestādes. Pretējā gadījumā partnerattiecības varētu paildzināt valsts klātbūtni grupas Alstom darbībā, kas būtu acīm redzamā pretrunā ar otru Francijas noslēgto apņemšanos izbeigt valsts iestāžu līdzdalību Alstom kapitālā un līdz ar to arī valsts atbalstus, ko šī līdzdalība ietver.

| (194) | Šādi Komisija uzskata, ka ir būtiski izpildīt apņemšanos par partnerattiecībām, lai kliedētu visas šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(194)

Šādi Komisija uzskata, ka ir būtiski izpildīt apņemšanos par partnerattiecībām, lai kliedētu visas šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (195) | Lai atbalsti pārstrukturēšanai saņemtu Komisijas atļauju, tiem ir jāizpilda vēl otrs nosacījums, kas izpaužas tā, ka tiek veikti pasākumi, lai cik vien iespējams samazinātu eventuālās negatīvās sekas, ko atbalsti varētu radīt konkurentiem. Ja tas netiek darīts, atbalstiem ir jātiek uzskatītiem par tādiem, kas ir “pretēji kopējai ieinteresētībai”, un jātiek pasludinātiem par nesaderīgiem ar kopējo tirgu. Šis nosacījums visbiežāk izpaužas tā, ka, beidzoties pārstrukturēšanas laikposmam, uzņēmumam tiek ierobežota tā klātbūtne vienā vai vairākos tirgos. |
| --- | --- |

(195)

Lai atbalsti pārstrukturēšanai saņemtu Komisijas atļauju, tiem ir jāizpilda vēl otrs nosacījums, kas izpaužas tā, ka tiek veikti pasākumi, lai cik vien iespējams samazinātu eventuālās negatīvās sekas, ko atbalsti varētu radīt konkurentiem. Ja tas netiek darīts, atbalstiem ir jātiek uzskatītiem par tādiem, kas ir “pretēji kopējai ieinteresētībai”, un jātiek pasludinātiem par nesaderīgiem ar kopējo tirgu. Šis nosacījums visbiežāk izpaužas tā, ka, beidzoties pārstrukturēšanas laikposmam, uzņēmumam tiek ierobežota tā klātbūtne vienā vai vairākos tirgos.

| (196) | Kā jau ir ticis izklāstīts, Alstom līdz 2003. gadam veica darbības šādās jomās: enerģētika, pārraide un izplatīšana, dzelzceļa transports un jūras sektors. Šādi katrā no šiem sektoriem ir jātiek veiktiem pasākumiem, kas būtu paredzēti tam, lai kompensētu atbalstu negatīvās sekas uz konkurentiem. Pārstrukturēšanas plāns paredz atjaunotu Alstom koncentrēšanos uz tā pamata jomām. Šajā kontekstā ir svarīgi, lai pārstrukturēšanas plāns, kādu to Francija iesniedza Komisijai 2003. gada 5. decembrī un 2004. gada 15. martā, tiktu izpildīts līdz galam, tostarp attiecībā uz aktīviem, kas tiks nodoti. |
| --- | --- |

(196)

Kā jau ir ticis izklāstīts, Alstom līdz 2003. gadam veica darbības šādās jomās: enerģētika, pārraide un izplatīšana, dzelzceļa transports un jūras sektors. Šādi katrā no šiem sektoriem ir jātiek veiktiem pasākumiem, kas būtu paredzēti tam, lai kompensētu atbalstu negatīvās sekas uz konkurentiem. Pārstrukturēšanas plāns paredz atjaunotu Alstom koncentrēšanos uz tā pamata jomām. Šajā kontekstā ir svarīgi, lai pārstrukturēšanas plāns, kādu to Francija iesniedza Komisijai 2003. gada 5. decembrī un 2004. gada 15. martā, tiktu izpildīts līdz galam, tostarp attiecībā uz aktīviem, kas tiks nodoti.

| (197) | Attiecībā uz enerģētikas sektoru ir jāatzīmē, ka uzņēmums jau ir nodevis rūpniecisko turbīnu sektoru, kas ietver arī mazās gāzes turbīnas (< 50 MW) un tvaika turbīnas (< 100 MW), uzņēmumam Siemens, kā arī daļu T&D grupai Areva. Šīs nodotās darbības veidoja 20 % no kopējā Alstom apgrozījuma 2002./2003. gadā. Cita starpā V daļā aprakstītā Francijas apņemšanās paredz papildu aktīvu cesijas enerģētikas jomā, proti, rūpniecisko apkures katlu jomā, kā arī kopuzņēmuma izveidošanu, kas attieksies uz darbību hidraulikas jomā. |
| --- | --- |

(197)

Attiecībā uz enerģētikas sektoru ir jāatzīmē, ka uzņēmums jau ir nodevis rūpniecisko turbīnu sektoru, kas ietver arī mazās gāzes turbīnas (< 50 MW) un tvaika turbīnas (< 100 MW), uzņēmumam Siemens, kā arī daļu T&D grupai Areva. Šīs nodotās darbības veidoja 20 % no kopējā Alstom apgrozījuma 2002./2003. gadā. Cita starpā V daļā aprakstītā Francijas apņemšanās paredz papildu aktīvu cesijas enerģētikas jomā, proti, rūpniecisko apkures katlu jomā, kā arī kopuzņēmuma izveidošanu, kas attieksies uz darbību hidraulikas jomā.

| (198) | Attiecībā uz otro Alstom pamata jomu, dzelzceļa transportu, Francija apņemas nodot Valence kravas lokomotīvju rūpnīcu un savas Transport sektora darbības Austrālijā un Jaunzēlandē. |
| --- | --- |

(198)

Attiecībā uz otro Alstom pamata jomu, dzelzceļa transportu, Francija apņemas nodot Valence kravas lokomotīvju rūpnīcu un savas Transport sektora darbības Austrālijā un Jaunzēlandē.

| (199) | Attiecībā uz šīm pēdējām divām darbībām, kā arī uz rūpniecisko apkures katlu jomu Alstom būs jāturpina tās pārvaldīt saskaņā ar labas pārvaldības principiem, nodrošinot tām normālas attīstības līdzekļus un neveicot nekādus pasākumus, kas samazinātu to vērtību, piemēram, nemateriālu aktīvu (patentu, atļauju, tirdzniecības nolīgumu u. c.), personāla, klientu vai pārdošanas jaudas pārcelšanu uz mātes uzņēmumu vai jebkādu citu Alstom grupas daļu. Šim mērķim Francija apņemas, ka Alstom katrai no šīm darbībām, kurām ir jātiek nodotām, ievieš vai stabilizē administrēšanu, kas paredzēta labas pārvaldības nodrošināšanai. Francijas nozīmēts un Komisijas apstiprināts pilnvarotais nodrošinās šo darbību pārvaldīšanas un pārdošanas atbilstošas norises pārbaudi. |
| --- | --- |

(199)

Attiecībā uz šīm pēdējām divām darbībām, kā arī uz rūpniecisko apkures katlu jomu Alstom būs jāturpina tās pārvaldīt saskaņā ar labas pārvaldības principiem, nodrošinot tām normālas attīstības līdzekļus un neveicot nekādus pasākumus, kas samazinātu to vērtību, piemēram, nemateriālu aktīvu (patentu, atļauju, tirdzniecības nolīgumu u. c.), personāla, klientu vai pārdošanas jaudas pārcelšanu uz mātes uzņēmumu vai jebkādu citu Alstom grupas daļu. Šim mērķim Francija apņemas, ka Alstom katrai no šīm darbībām, kurām ir jātiek nodotām, ievieš vai stabilizē administrēšanu, kas paredzēta labas pārvaldības nodrošināšanai. Francijas nozīmēts un Komisijas apstiprināts pilnvarotais nodrošinās šo darbību pārvaldīšanas un pārdošanas atbilstošas norises pārbaudi.

| (200) | Tajā, kas attiecas uz 800 miljoniem euro (pamatojoties uz 2002./2003. gada apgrozījumu) par papildu cesijām, kam ir jātiek izdarītām darbībās ārpus Marine sektora, tām noteikti ir jāatbilst šādām divām prasībām. Pirmkārt, nodotā darbība cita starpā šā lēmuma ietvaros nedrīkst būt par pamatu notikušai vai plānotai cesijai vai būt ietverta 207. apsvērumā minētā kopīgā uzņēmumā. No otras puses cesijai ir jāattiecas uz dzīvotspējīgu darbību ar fiksētiem aktīviem un personālu, kuras 2002./2003. gada apgrozījums ir tāds, kas raksturo darbības līmeni cesijas brīdī [...]. |
| --- | --- |

(200)

Tajā, kas attiecas uz 800 miljoniem euro (pamatojoties uz 2002./2003. gada apgrozījumu) par papildu cesijām, kam ir jātiek izdarītām darbībās ārpus Marine sektora, tām noteikti ir jāatbilst šādām divām prasībām. Pirmkārt, nodotā darbība cita starpā šā lēmuma ietvaros nedrīkst būt par pamatu notikušai vai plānotai cesijai vai būt ietverta 207. apsvērumā minētā kopīgā uzņēmumā. No otras puses cesijai ir jāattiecas uz dzīvotspējīgu darbību ar fiksētiem aktīviem un personālu, kuras 2002./2003. gada apgrozījums ir tāds, kas raksturo darbības līmeni cesijas brīdī [...].

| (201) | Pamatojoties uz apgrozījumu, kas jau samazināts par 20 % sakarā ar rūpniecisko turbīnu un darbības T&D pārdošanu, papildu cesijas veido papildu samazinājumu par apmēram 10 %. Šīm cesijām ir jāpievienojas nozīmīgiem darbību samazinājumiem (proti, ražošanas vietu pilnīgai vai daļējai slēgšanai) un iepriekš minētajiem darbinieku skaita samazinājumiem (sk. 2. tabulu), kā tas ir paredzēts pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(201)

Pamatojoties uz apgrozījumu, kas jau samazināts par 20 % sakarā ar rūpniecisko turbīnu un darbības T&D pārdošanu, papildu cesijas veido papildu samazinājumu par apmēram 10 %. Šīm cesijām ir jāpievienojas nozīmīgiem darbību samazinājumiem (proti, ražošanas vietu pilnīgai vai daļējai slēgšanai) un iepriekš minētajiem darbinieku skaita samazinājumiem (sk. 2. tabulu), kā tas ir paredzēts pārstrukturēšanas plānā.

| (202) | Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka Alstom īstenotās un vēl īstenojamās kompensācijas ļauj novērst nelikumīgus konkurences kropļojumus vadlīniju 35. līdz 39. panta nozīmē. Tās vienlaikus apvieno ražošanas vietu slēgšanu un cesijas. Tas, ka iesaistītajos sektoros darbošanās tirgū un ražošanas spēja ir maz atkarīgas no ierīkotajām ražošanas līnijām, izskaidro, ka šajā gadījumā Komisija izvēlējās drīzāk cesijas nekā ražošanas fizisko instrumentu samazinājumu. |
| --- | --- |

(202)

Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka Alstom īstenotās un vēl īstenojamās kompensācijas ļauj novērst nelikumīgus konkurences kropļojumus vadlīniju 35. līdz 39. panta nozīmē. Tās vienlaikus apvieno ražošanas vietu slēgšanu un cesijas. Tas, ka iesaistītajos sektoros darbošanās tirgū un ražošanas spēja ir maz atkarīgas no ierīkotajām ražošanas līnijām, izskaidro, ka šajā gadījumā Komisija izvēlējās drīzāk cesijas nekā ražošanas fizisko instrumentu samazinājumu.

| (203) | Šo secinājumu nostiprina nosacījumi vai specifiskas saistības, ko šajā gadījumā piemēro atbalsta atļaujai un kas tiek piespriestas vai pieņemtas saskaņā ar vadlīniju 42. pantu. |
| --- | --- |

(203)

Šo secinājumu nostiprina nosacījumi vai specifiskas saistības, ko šajā gadījumā piemēro atbalsta atļaujai un kas tiek piespriestas vai pieņemtas saskaņā ar vadlīniju 42. pantu.

| (204) | Būtībā transporta jomā Francija apņemas veikt virkni strukturālu pasākumu ar mērķi efektīvā veidā palielināt Francijas dzelzceļa iekārtu tirgus atvērtību tā, lai šajā tirgū pieaugtu konkurence patērētāju interesēs. Šī apņemšanās, kas ir būtiska tirgos, kas saskaņā ar pieejamajiem datiem drīzāk dod priekšroku nacionālajiem uzņēmumiem, atbilst vadlīniju 42. panta i) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(204)

Būtībā transporta jomā Francija apņemas veikt virkni strukturālu pasākumu ar mērķi efektīvā veidā palielināt Francijas dzelzceļa iekārtu tirgus atvērtību tā, lai šajā tirgū pieaugtu konkurence patērētāju interesēs. Šī apņemšanās, kas ir būtiska tirgos, kas saskaņā ar pieejamajiem datiem drīzāk dod priekšroku nacionālajiem uzņēmumiem, atbilst vadlīniju 42. panta i) apakšpunktam.

| (205) | Tai pašā Transport sektorā tiks piemēroti ierobežojumi Alstom cenu un iepirkumu politikai ar mērķi izvairīties no konkurences kropļojumiem. |
| --- | --- |

(205)

Tai pašā Transport sektorā tiks piemēroti ierobežojumi Alstom cenu un iepirkumu politikai ar mērķi izvairīties no konkurences kropļojumiem.

| (206) | Komisija atgādina, ka Francija ir apņēmusies, ka uzņēmums noslēgs vienu vai vairākas ražošanas partnerattiecības, kas attieksies uz nozīmīgām Alstom darbības daļām četru gadu laikposmā. Vēl bez uzņēmuma dzīvotspējas uzlabošanas šī apņemšanās par partnerattiecībām tiek uzskatīta arī par kompensācijas pasākumu attiecībā pret konkurentiem. Būtībā tas uzliek Alstom par pienākumu atrast partnerus nozīmīgām darbībām un likt tiem tajās piedalīties. Komisija uzskata, ka vajadzība pēc partnerattiecībām ir galvenokārt nepieciešama transporta un enerģētikas jomās, kurās konkurences kropļojumi atbalstu dēļ ir vismanāmākie. |
| --- | --- |

(206)

Komisija atgādina, ka Francija ir apņēmusies, ka uzņēmums noslēgs vienu vai vairākas ražošanas partnerattiecības, kas attieksies uz nozīmīgām Alstom darbības daļām četru gadu laikposmā. Vēl bez uzņēmuma dzīvotspējas uzlabošanas šī apņemšanās par partnerattiecībām tiek uzskatīta arī par kompensācijas pasākumu attiecībā pret konkurentiem. Būtībā tas uzliek Alstom par pienākumu atrast partnerus nozīmīgām darbībām un likt tiem tajās piedalīties. Komisija uzskata, ka vajadzība pēc partnerattiecībām ir galvenokārt nepieciešama transporta un enerģētikas jomās, kurās konkurences kropļojumi atbalstu dēļ ir vismanāmākie.

| (207) | Kopuzņēmums, kam jātiek izveidotam hidraulikas jomas darbībā saskaņā ar Francijas noslēgto apņemšanos, atbilst tieši tai pašai loģikai. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka jēdziens “kopīga kontrole” ir jāsaprot Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli par uzņēmumu koncentrāciju (“EK apvienošanās regula”) (35) nozīmē. |
| --- | --- |

(207)

Kopuzņēmums, kam jātiek izveidotam hidraulikas jomas darbībā saskaņā ar Francijas noslēgto apņemšanos, atbilst tieši tai pašai loģikai. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka jēdziens “kopīga kontrole” ir jāsaprot Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli par uzņēmumu koncentrāciju (“EK apvienošanās regula”) (35) nozīmē.

| (208) | Šie pēdējie trīs elementi (ierobežojumi cenu un iepirkumu politikā, ražošanas partnerattiecības un kopuzņēmuma radīšana), kuru saturs tika sīki izklāstīts, atbilst vadlīniju 42. panta ii) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(208)

Šie pēdējie trīs elementi (ierobežojumi cenu un iepirkumu politikā, ražošanas partnerattiecības un kopuzņēmuma radīšana), kuru saturs tika sīki izklāstīts, atbilst vadlīniju 42. panta ii) apakšpunktam.

| (209) | Visbeidzot Francijas iestāžu apņemšanās atsaukt jaunievedumu atbalstu paziņojumu un neiesniegt paziņojumus par atbalstiem pārstrukturēšanai, kuri gan vieni, gan otri attiecas uz Marine sektoru, atbilst vadlīniju 42. panta iii) apakšpunktam. Šajā kontekstā Komisija tāpat uzskata par nepieciešamu uzlikt par pienākumu, lai nekāds papildu atbalsts nedrīkstētu tikt piešķirts Alstom līdz pārstrukturēšanas procesa beigām un jebkādā gadījumā līdz dienai, kad beidzas iespēja emitēt jaunus galvojumus sindicētajā līnijā par 8 miljardiem euro, tas ir, līdz 2006. gada 30. jūnijam. Šis nosacījums neattiecas ne uz atbalstiem, kas minēti Līguma 87. panta 2. punktā, ne uz tiem, kas ir piešķirti tādu pētniecības projektu ietvaros, kas ir Eiropas Savienības līdzfinansēti, ne arī uz tiem, kas ir piešķirti kā atbalsti pagaidu aizsargpasākumiem (sk. 218. apsvērumu). |
| --- | --- |

(209)

Visbeidzot Francijas iestāžu apņemšanās atsaukt jaunievedumu atbalstu paziņojumu un neiesniegt paziņojumus par atbalstiem pārstrukturēšanai, kuri gan vieni, gan otri attiecas uz Marine sektoru, atbilst vadlīniju 42. panta iii) apakšpunktam. Šajā kontekstā Komisija tāpat uzskata par nepieciešamu uzlikt par pienākumu, lai nekāds papildu atbalsts nedrīkstētu tikt piešķirts Alstom līdz pārstrukturēšanas procesa beigām un jebkādā gadījumā līdz dienai, kad beidzas iespēja emitēt jaunus galvojumus sindicētajā līnijā par 8 miljardiem euro, tas ir, līdz 2006. gada 30. jūnijam. Šis nosacījums neattiecas ne uz atbalstiem, kas minēti Līguma 87. panta 2. punktā, ne uz tiem, kas ir piešķirti tādu pētniecības projektu ietvaros, kas ir Eiropas Savienības līdzfinansēti, ne arī uz tiem, kas ir piešķirti kā atbalsti pagaidu aizsargpasākumiem (sk. 218. apsvērumu).

| (210) | Ņemot vērā Alstom pozīciju Francijas tirgū, jo īpaši dzelzceļa iekārtu sektorā, Komisija ar gandarījumu atzīmē Francijas izdarītās apņemšanās par šā tirgus atvēršanas strukturālajiem pasākumiem. Kopumā šie pasākumi ļaus citiem uzņēmumiem pārvarēt zināmus šķēršļus, kas pašreiz spēcīgi ierobežo konkurenci minētajā tirgū. |
| --- | --- |

(210)

Ņemot vērā Alstom pozīciju Francijas tirgū, jo īpaši dzelzceļa iekārtu sektorā, Komisija ar gandarījumu atzīmē Francijas izdarītās apņemšanās par šā tirgus atvēršanas strukturālajiem pasākumiem. Kopumā šie pasākumi ļaus citiem uzņēmumiem pārvarēt zināmus šķēršļus, kas pašreiz spēcīgi ierobežo konkurenci minētajā tirgū.

| (211) | Šādi Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami pasākumi, lai ierobežotu atbalstu negatīvās sekas uz konkurenci, konkurentiem un patērētājiem. |
| --- | --- |

(211)

Šādi Komisija uzskata, ka ir veikti pietiekami pasākumi, lai ierobežotu atbalstu negatīvās sekas uz konkurenci, konkurentiem un patērētājiem.

| (212) | Lai atbalsts varētu tikt atļauts, ir jābūt izpildītam vēl trešajam nosacījumam, kas pastāv tajā, ka atbalsta summa un intensitāte ir ierobežotas līdz striktam minimumam, kas nepieciešams, lai ļautu veikt pārstrukturēšanu atkarībā no uzņēmuma, tā akcionāru vai finanšu grupas, kurā uzņēmums sastāv, finansiālajām iespējām. Atbalsta saņēmējiem ir jāsniedz būtisks ieguldījums pārstrukturēšanas plānā, ņemot līdzekļus no pašu resursiem. Jebkādā gadījumā ir jāpierāda Komisijai, ka atbalsts tiks izmantots vienīgi, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju, un ka tas neļaus adresātam palielināt savu ražošanas jaudu pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

(212)

Lai atbalsts varētu tikt atļauts, ir jābūt izpildītam vēl trešajam nosacījumam, kas pastāv tajā, ka atbalsta summa un intensitāte ir ierobežotas līdz striktam minimumam, kas nepieciešams, lai ļautu veikt pārstrukturēšanu atkarībā no uzņēmuma, tā akcionāru vai finanšu grupas, kurā uzņēmums sastāv, finansiālajām iespējām. Atbalsta saņēmējiem ir jāsniedz būtisks ieguldījums pārstrukturēšanas plānā, ņemot līdzekļus no pašu resursiem. Jebkādā gadījumā ir jāpierāda Komisijai, ka atbalsts tiks izmantots vienīgi, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju, un ka tas neļaus adresātam palielināt savu ražošanas jaudu pārstrukturēšanas plāna īstenošanas laikā.

| (213) | Alstom gadījumā Komisija konstatē, ka darbību reorganizācijas izmaksas, kādas tās aprakstītas PricewaterhouseCoopers (PwC) izstrādātajā plānā, sasniedz [...] euro (36). Šai summai ir jāpievieno kapitāla vajadzības, kas nepieciešams, lai pārstrukturētu pietiekami pamatīgu finanšu struktūru. Būtībā pašu līdzekļi no bilances bija gandrīz pazuduši pēc pēdējo divu gadu ārkārtas zaudējumiem. Visbeidzot ir arī jāņem vērā ļoti nozīmīgās uzņēmuma vajadzības galvojumu un likvīdu jomā. |
| --- | --- |

(213)

Alstom gadījumā Komisija konstatē, ka darbību reorganizācijas izmaksas, kādas tās aprakstītas PricewaterhouseCoopers (PwC) izstrādātajā plānā, sasniedz [...] euro (36). Šai summai ir jāpievieno kapitāla vajadzības, kas nepieciešams, lai pārstrukturētu pietiekami pamatīgu finanšu struktūru. Būtībā pašu līdzekļi no bilances bija gandrīz pazuduši pēc pēdējo divu gadu ārkārtas zaudējumiem. Visbeidzot ir arī jāņem vērā ļoti nozīmīgās uzņēmuma vajadzības galvojumu un likvīdu jomā.

| (214) | Komisija atgādina, ka valsts iesaistās, izmantojot TSDDRA par 300 miljoniem euro (1. pasākums), īstermiņa likvīdus par 1,2 miljardiem euro (2. pasākums), otrās kārtas garantiju par 1,25 miljardiem euro (3. pasākums), garantiju par PSDD par 300 miljoniem euro, kas tiks pārvērsta kapitālā (4. pasākums), TSDD par 200 miljoniem euro, kas arī tiks pārvērsts kapitālā (5. pasākums), un piedalās jaunā kapitāla palielināšanā par 180 līdz 220 miljoniem euro. Visbeidzot valsts caur garantijām Marine sektorā riskē ar nenoteiktu summu un jau ir piešķīrusi garantijas (iepriekš 3. pasākums), kas novērtētas uz apmēram 411 miljoniem euro. Kopumā kopējais valsts novērtētais risks attiecīgajā laikposmā sasniedza maksimāli 3,470 miljardus euro. Tajā pašā laikā ir jāpiemin, ka, tā kā uzņēmums jau ir atmaksājis 900 miljonus euro (2. pasākums), kā tas jau tika norādīts, valsts potenciālais risks sasniedz 2,570 miljardus euro. Kā tas jau tika paskaidrots, atbalsti tika novērtēti par maksimālo summu robežās no 3,03 līdz 3,08 miljardiem euro (sk. 7. tabulu), plus nenoteikta summa, kas izriet no 9. un 10. pasākuma. |
| --- | --- |

(214)

Komisija atgādina, ka valsts iesaistās, izmantojot TSDDRA par 300 miljoniem euro (1. pasākums), īstermiņa likvīdus par 1,2 miljardiem euro (2. pasākums), otrās kārtas garantiju par 1,25 miljardiem euro (3. pasākums), garantiju par PSDD par 300 miljoniem euro, kas tiks pārvērsta kapitālā (4. pasākums), TSDD par 200 miljoniem euro, kas arī tiks pārvērsts kapitālā (5. pasākums), un piedalās jaunā kapitāla palielināšanā par 180 līdz 220 miljoniem euro. Visbeidzot valsts caur garantijām Marine sektorā riskē ar nenoteiktu summu un jau ir piešķīrusi garantijas (iepriekš 3. pasākums), kas novērtētas uz apmēram 411 miljoniem euro. Kopumā kopējais valsts novērtētais risks attiecīgajā laikposmā sasniedza maksimāli 3,470 miljardus euro. Tajā pašā laikā ir jāpiemin, ka, tā kā uzņēmums jau ir atmaksājis 900 miljonus euro (2. pasākums), kā tas jau tika norādīts, valsts potenciālais risks sasniedz 2,570 miljardus euro. Kā tas jau tika paskaidrots, atbalsti tika novērtēti par maksimālo summu robežās no 3,03 līdz 3,08 miljardiem euro (sk. 7. tabulu), plus nenoteikta summa, kas izriet no 9. un 10. pasākuma.

| (215) | Uzņēmuma paša ieguldījums kapitāla izmaksu un vajadzību segšanā ir nozīmīgs. Ir tikušas un tiks veiktas ļoti būtiskas darbību cesijas. Ieņēmumi no šīm pārdošanām ir ļāvuši un ļaus segt daļu no šīm kapitāla vajadzībām. Tie ļaus ierobežot uzņēmuma parādus un finanšu saistības nākotnē. Bez tam blakus jau norādītajai 900 miljonu euro atmaksai, kuri nav iekļauti 8. tabulā, lai novērstu dubultu skaitīšanu, uzņēmums pieliks nozīmīgas pūles, pats finansējot blakus skaidras naudas līdzekļus par 700 miljoniem euro, kas ir būtisks elements, lai iegūtu jaunu galvojumu līniju. |
| --- | --- |

(215)

Uzņēmuma paša ieguldījums kapitāla izmaksu un vajadzību segšanā ir nozīmīgs. Ir tikušas un tiks veiktas ļoti būtiskas darbību cesijas. Ieņēmumi no šīm pārdošanām ir ļāvuši un ļaus segt daļu no šīm kapitāla vajadzībām. Tie ļaus ierobežot uzņēmuma parādus un finanšu saistības nākotnē. Bez tam blakus jau norādītajai 900 miljonu euro atmaksai, kuri nav iekļauti 8. tabulā, lai novērstu dubultu skaitīšanu, uzņēmums pieliks nozīmīgas pūles, pats finansējot blakus skaidras naudas līdzekļus par 700 miljoniem euro, kas ir būtisks elements, lai iegūtu jaunu galvojumu līniju.

| (216) | Vēl bez Alstom līdzdalības tiks izdarīts nozīmīgs privāts ieguldījums no banku un investoru puses. Bankas ir piešķīrušas garantiju pirmajai kapitāla palielināšanai par 300 miljoniem euro, īstermiņa likvīdus par 300 miljoniem euro (2. pasākums), sindicētu galvojumu līniju, attiecībā uz kuru to reālais risks sasniegs 6,05 miljardus euro (3. pasākums), PSDD 1,2 miljardu euro līmenī, ORA par 900 miljoniem euro un visbeidzot garantiju jaunās kapitāla palielināšanas ieguldīšanai par summu 800 līdz 1 miljardam euro, no kuriem 700 miljoni tiks izmantoti, lai finansētu skaidras naudas blakus līdzekļus. Alstom un privātais sektors ir ieguldījuši uzņēmuma pārstrukturēšanā summu robežās no 10,3 līdz 10,4 miljardiem euro (vai robežās no 9,6 līdz 9,7 miljardiem euro, ja skaidras naudas blakus līdzekļi, kas finansēti caur kapitāla palielināšanu, netiek ņemti vērā). Privātais ieguldījums šajā gadījumā tātad var tikt uzskatīts par nozīmīgu.
  8. tabula
  Privātā sektora ieguldījums ārpus cesiju ienākumiem






  (miljardi euro) |
| --- | --- |
| Pasākumi | Summa |
| Bankas/Investori |
| Kapitāla palielināšana I | 0,3 |
| ORA | 0,9 |
| Atjaunotie īstermiņa likvīdi (2. pasākums) | 0,3 |
| PSDD ar iespējamu pārvēršanu kapitālā (4. pasākums) | 1,20 |
| Galvojumi 8 miljardu līmenī (3. pasākums) | 6,05 |
| Kapitāla palielināšana II (6. pasākums) | 0,83–0,98 |
| Alstom |
| Blakus naudas līdzekļu finansējums, kas sedz pirmos zaudējumus (6. pasākums) | 0,7 |
| Kopā | 10,3–10,4 |

(216)

Vēl bez Alstom līdzdalības tiks izdarīts nozīmīgs privāts ieguldījums no banku un investoru puses. Bankas ir piešķīrušas garantiju pirmajai kapitāla palielināšanai par 300 miljoniem euro, īstermiņa likvīdus par 300 miljoniem euro (2. pasākums), sindicētu galvojumu līniju, attiecībā uz kuru to reālais risks sasniegs 6,05 miljardus euro (3. pasākums), PSDD 1,2 miljardu euro līmenī, ORA par 900 miljoniem euro un visbeidzot garantiju jaunās kapitāla palielināšanas ieguldīšanai par summu 800 līdz 1 miljardam euro, no kuriem 700 miljoni tiks izmantoti, lai finansētu skaidras naudas blakus līdzekļus. Alstom un privātais sektors ir ieguldījuši uzņēmuma pārstrukturēšanā summu robežās no 10,3 līdz 10,4 miljardiem euro (vai robežās no 9,6 līdz 9,7 miljardiem euro, ja skaidras naudas blakus līdzekļi, kas finansēti caur kapitāla palielināšanu, netiek ņemti vērā). Privātais ieguldījums šajā gadījumā tātad var tikt uzskatīts par nozīmīgu.

8. tabula

Privātā sektora ieguldījums ārpus cesiju ienākumiem

(miljardi euro)

Pasākumi

Summa

Bankas/Investori

Kapitāla palielināšana I

0,3

ORA

0,9

Atjaunotie īstermiņa likvīdi (2. pasākums)

0,3

PSDD ar iespējamu pārvēršanu kapitālā (4. pasākums)

1,20

Galvojumi 8 miljardu līmenī (3. pasākums)

6,05

Kapitāla palielināšana II (6. pasākums)

0,83–0,98

Alstom

Blakus naudas līdzekļu finansējums, kas sedz pirmos zaudējumus (6. pasākums)

0,7

Kopā

10,3–10,4

| (217) | Cita starpā Komisijai ir jāpārliecinās, ka atbalsti tiks ierobežoti līdz minimumam, kas nepieciešams, lai ļautu veikt pārstrukturēšanu. Ir jāatgādina, pirmkārt, ka daļa atbalstu jau ir tikusi atmaksāta, proti, 2. pasākuma 900 miljoni euro. Otrkārt, Francija ir apņēmusies izstāties no uzņēmuma kapitāla 12 mēnešu laikā pēc tam, kad Alstom saņems kredītreitingu investment grade, un jebkādā gadījumā ne vēlāk kā pēc četriem gadiem [...]. Ņemot vērā, ka Francija neiestājas uzņēmuma kapitālā kā privāts investors, bet atbalsta skatījumā, ir nepieciešama Francijas apņemšanās, lai pārliecinātos, ka šis valsts atbalsts caur līdzdalību kapitālā ir ierobežots līdz minimālajam nepieciešamajam termiņam. Šādi Komisija uzskata, ka ir būtiski, lai šī izstāšanās no kapitāla būtu reāla. |
| --- | --- |

(217)

Cita starpā Komisijai ir jāpārliecinās, ka atbalsti tiks ierobežoti līdz minimumam, kas nepieciešams, lai ļautu veikt pārstrukturēšanu. Ir jāatgādina, pirmkārt, ka daļa atbalstu jau ir tikusi atmaksāta, proti, 2. pasākuma 900 miljoni euro. Otrkārt, Francija ir apņēmusies izstāties no uzņēmuma kapitāla 12 mēnešu laikā pēc tam, kad Alstom saņems kredītreitingu investment grade, un jebkādā gadījumā ne vēlāk kā pēc četriem gadiem [...]. Ņemot vērā, ka Francija neiestājas uzņēmuma kapitālā kā privāts investors, bet atbalsta skatījumā, ir nepieciešama Francijas apņemšanās, lai pārliecinātos, ka šis valsts atbalsts caur līdzdalību kapitālā ir ierobežots līdz minimālajam nepieciešamajam termiņam. Šādi Komisija uzskata, ka ir būtiski, lai šī izstāšanās no kapitāla būtu reāla.

| (218) | Komisija vēlas arī pārliecināties, ka nekāds papildu atbalsts negatavojas izjaukt to atbalstu kopuma proporcionalitāti, par kuriem tiek izdarīts šis lēmums. Šā iemesla dēļ neviens cits atbalsts nevarēs tikt piešķirts uzņēmumam divu gadu laikā, sākot no šā lēmuma dienas, kas aptuveni atbilst pārstrukturēšanas laikposmam un laikposmam, kurā varēs tikt izlaisti jauni galvojumi jaunās sindicētās līnijas ietvaros (37). Komisija būtībā uzskata, ka Francijas piešķirtie atbalsti ļaus Alstom gan nodrošināt savu pārstrukturēšanu, gan veikt visas darbības šajā divus gadus ilgajā laikposmā, bez nepieciešamības vērsties pēc jauniem papildu atbalstiem. Šis nosacījums neattiecas ne uz atbalstiem, kas ir pilntiesīgi saderīgi ar Līgumu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 2. punktu, ne arī uz tiem, kas piešķirti pētniecības projektiem, ko līdzfinansē Eiropas Savienība, ne uz tiem, ko piešķir pagaidu aizsargpasākumiem saskaņā ar Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2002 par pagaidu aizsargpasākumiem kuģu būves nozarē (38), kuru īpašais mērķis ir palīdzēt Kopienas kuģu būvētavām jomās, kur tās Korejas negodīgās konkurences dēļ ir skārusi nelabvēlīga ietekme, kas var attiekties uz Alstom grupas uzņēmumiem. Šajā kontekstā ir arī jānodrošina, lai nevienu atbalstu nepiešķirtu kāds no nākamajiem Alstom partneriem. Arī šā iemesla dēļ Francija ir apņēmusies saņemt iepriekšēju Komisijas piekrišanu gadījumā, ja tiktu noslēgtas partnerattiecības ar uzņēmumu, ko de jure vai de facto, individuāli vai saistīti kontrolē valsts. |
| --- | --- |

(218)

Komisija vēlas arī pārliecināties, ka nekāds papildu atbalsts negatavojas izjaukt to atbalstu kopuma proporcionalitāti, par kuriem tiek izdarīts šis lēmums. Šā iemesla dēļ neviens cits atbalsts nevarēs tikt piešķirts uzņēmumam divu gadu laikā, sākot no šā lēmuma dienas, kas aptuveni atbilst pārstrukturēšanas laikposmam un laikposmam, kurā varēs tikt izlaisti jauni galvojumi jaunās sindicētās līnijas ietvaros (37). Komisija būtībā uzskata, ka Francijas piešķirtie atbalsti ļaus Alstom gan nodrošināt savu pārstrukturēšanu, gan veikt visas darbības šajā divus gadus ilgajā laikposmā, bez nepieciešamības vērsties pēc jauniem papildu atbalstiem. Šis nosacījums neattiecas ne uz atbalstiem, kas ir pilntiesīgi saderīgi ar Līgumu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 2. punktu, ne arī uz tiem, kas piešķirti pētniecības projektiem, ko līdzfinansē Eiropas Savienība, ne uz tiem, ko piešķir pagaidu aizsargpasākumiem saskaņā ar Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2002 par pagaidu aizsargpasākumiem kuģu būves nozarē (38), kuru īpašais mērķis ir palīdzēt Kopienas kuģu būvētavām jomās, kur tās Korejas negodīgās konkurences dēļ ir skārusi nelabvēlīga ietekme, kas var attiekties uz Alstom grupas uzņēmumiem. Šajā kontekstā ir arī jānodrošina, lai nevienu atbalstu nepiešķirtu kāds no nākamajiem Alstom partneriem. Arī šā iemesla dēļ Francija ir apņēmusies saņemt iepriekšēju Komisijas piekrišanu gadījumā, ja tiktu noslēgtas partnerattiecības ar uzņēmumu, ko de jure vai de facto, individuāli vai saistīti kontrolē valsts.

| (219) | Visbeidzot vadlīniju 40. pantā ir teikts, ka atbalsts arī nedrīkst ļaut uzņēmumam iegūt pāri paliekošus likvīdus, ko tas varētu izmantot agresīvās darbībās, kas var izraisīt konkurences kropļojumus tirgū, vai lai finansētu jaunas investīcijas, kas nebūtu neatliekamas dzīvotspējas atgūšanai. |
| --- | --- |

(219)

Visbeidzot vadlīniju 40. pantā ir teikts, ka atbalsts arī nedrīkst ļaut uzņēmumam iegūt pāri paliekošus likvīdus, ko tas varētu izmantot agresīvās darbībās, kas var izraisīt konkurences kropļojumus tirgū, vai lai finansētu jaunas investīcijas, kas nebūtu neatliekamas dzīvotspējas atgūšanai.

| (220) | Lai nodrošinātu šo nosacījumu ievērošanu, tika veikti divi pasākumi. Pirmkārt, Francija apņēmās četrus gadus likt pārbaudīt vidēji gadā realizētās rezerves pa apakšsektoriem, lai novērstu iespēju veikt kādu pret konkurenci vērstu cenu praksi. Otrkārt, pamatojoties uz citu apņemšanos, uzņēmuma iepirkumu darījumi Eiropas ekonomikas zonā šajā pašā laikposmā tiks ievērojami ierobežoti, radikāli neizslēdzot neliela apjoma darījumus. Šie pasākumi attiecas vienīgi uz Transport sektoru. Būtībā šī Alstom darbība ir saskārusies ar nedaudziem ārkārtas zaudējumiem, un tajā ir palikušas pietiekamas realizētās rezerves. Lielākais vairākums atbalstu tātad ir domāts citu uzņēmuma departamentu pārstrukturēšanai. Šo divu pasākumu mērķis ir nodrošināt, lai Alstom neizmanto atbalstu Transport sektorā, lai finansētu pret konkurenci vērstu cenu politiku vai nozīmīga ārējā pieauguma politiku par sliktu konkurentiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, neskatoties uz atbalstu nozīmīgumu, tie ir ierobežoti līdz minimumam, kas nepieciešams uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, un atzīmē, ka privātais ieguldījums ir ļoti nozīmīgs saskaņā ar vadlīnijām. |
| --- | --- |

(220)

Lai nodrošinātu šo nosacījumu ievērošanu, tika veikti divi pasākumi. Pirmkārt, Francija apņēmās četrus gadus likt pārbaudīt vidēji gadā realizētās rezerves pa apakšsektoriem, lai novērstu iespēju veikt kādu pret konkurenci vērstu cenu praksi. Otrkārt, pamatojoties uz citu apņemšanos, uzņēmuma iepirkumu darījumi Eiropas ekonomikas zonā šajā pašā laikposmā tiks ievērojami ierobežoti, radikāli neizslēdzot neliela apjoma darījumus. Šie pasākumi attiecas vienīgi uz Transport sektoru. Būtībā šī Alstom darbība ir saskārusies ar nedaudziem ārkārtas zaudējumiem, un tajā ir palikušas pietiekamas realizētās rezerves. Lielākais vairākums atbalstu tātad ir domāts citu uzņēmuma departamentu pārstrukturēšanai. Šo divu pasākumu mērķis ir nodrošināt, lai Alstom neizmanto atbalstu Transport sektorā, lai finansētu pret konkurenci vērstu cenu politiku vai nozīmīga ārējā pieauguma politiku par sliktu konkurentiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, neskatoties uz atbalstu nozīmīgumu, tie ir ierobežoti līdz minimumam, kas nepieciešams uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, un atzīmē, ka privātais ieguldījums ir ļoti nozīmīgs saskaņā ar vadlīnijām.

| (221) | Četru Alstom departamentu (Power, Transport, Marine un Power Conversion) pārstrukturēšanas plānam, tostarp visām Francijas saistībām, ir jātiek pilnīgi izpildītam. Komisija atzīmē Francijas apņemšanos šajā sakarā un pieprasa, lai tā tiktu informēta par to, kā tiek izpildīts plāns, kā arī tam atbilstīgās saistības. Šai informācijai ir jātiek iesniegtai ziņojumu veidā par pārstrukturēšanas norises stāvokli. Kopā ar tiem tiks iesniegts paziņojums par ziņojumiem, ka PwC biroja izstrādātais biznesa plāns un naudas līdzekļu plāns ir atzīti par spēkā esošiem. |
| --- | --- |

(221)

Četru Alstom departamentu (Power, Transport, Marine un Power Conversion) pārstrukturēšanas plānam, tostarp visām Francijas saistībām, ir jātiek pilnīgi izpildītam. Komisija atzīmē Francijas apņemšanos šajā sakarā un pieprasa, lai tā tiktu informēta par to, kā tiek izpildīts plāns, kā arī tam atbilstīgās saistības. Šai informācijai ir jātiek iesniegtai ziņojumu veidā par pārstrukturēšanas norises stāvokli. Kopā ar tiem tiks iesniegts paziņojums par ziņojumiem, ka PwC biroja izstrādātais biznesa plāns un naudas līdzekļu plāns ir atzīti par spēkā esošiem.

| (222) | Cita starpā ir nepieciešami īpaši paziņojumi Komisijai, lai nodrošinātu zināmu saistību ievērošanu. |
| --- | --- |

(222)

Cita starpā ir nepieciešami īpaši paziņojumi Komisijai, lai nodrošinātu zināmu saistību ievērošanu.

VII.   SECINĀJUMS

| (223) | Komisija konstatē, ka Francija ir nelikumīgi īstenojusi lielu daļu atbalstu, par kuriem izdarīts šis paziņojums, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Tajā pašā laikā atbalsti var tikt atzīti par saderīgiem ar kopējo tirgu ar nosacījumu, ka visi uzliktie nosacījumi ir izpildīti, |
| --- | --- |

(223)

Komisija konstatē, ka Francija ir nelikumīgi īstenojusi lielu daļu atbalstu, par kuriem izdarīts šis paziņojums, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu. Tajā pašā laikā atbalsti var tikt atzīti par saderīgiem ar kopējo tirgu ar nosacījumu, ka visi uzliktie nosacījumi ir izpildīti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Francijas piešķirtie atbalsta pasākumi par labu Alstom ir saderīgi ar kopējo tirgu, ja tiek izpildītas 2. pantā paredzētās saistības un nosacījumi.

2. pants

1.   Alstom pārstrukturēšanas plāns, kādu Francija to iesniedza Komisijai 2003. gada 5. decembrī un 2004. gada 15. martā, tiek pilnīgi izpildīts, tostarp attiecībā uz aktīviem, kam vēl ir jātiek nodotiem.

2.   Francija izstājas no Alstom kapitāla divpadsmit mēnešu laikā pēc tam, kad uzņēmums saņem kredītreitingu investment grade no kādas no divām galvenajām kredītreitingu aģentūrām. Šī izstāšanās jebkādā gadījumā notiek četru gadu laikā, sākot no šā lēmuma pieņemšanas. [...].

3.   Alstom noslēdz vienas vai vairākas ražošanas partnerattiecības četru gadu laikā, sākot no šā lēmuma pieņemšanas. Šīs partnerattiecības skar nozīmīgas Alstom darbības daļas. Izņemot gadījumu, ja tiek saņemta iepriekšēja Komisijas piekrišana, šīs partnerattiecības neattiecas uz uzņēmumiem, ko de jure vai de facto, individuāli vai saistīti kontrolē valsts.

4.   Attiecībā uz Alstom darbību Hydro Power tiek dibināts [...] kopuzņēmums ar kopīgu kontroli, kurā Alstom turēs maksimāli 50 % kapitāla.

5.   Šādi Alstom aktīvi tiek nodoti no Alstom neatkarīgam pircējam: Valence kravas lokomotīvju rūpnīca, Transport sektora darbības Austrālijā un Jaunzēlandē un rūpnieciskie apkures katli [...].

Mēneša laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Francija iesniedz apstiprināšanai Komisijā:

| a) | atbilstošus nosacījumus tam, kā Alstom īsteno vai stabilizē administrēšanu katras pirmajā apakšpunktā minētās darbības labas pārvaldības nodrošināšanai, tām nodrošinot normālas attīstības līdzekļus un neveicot nekādus tīšus pasākumus, kas samazinātu to vērtību, piemēram, nemateriālu aktīvu (patentu, atļauju, tirdzniecības nolīgumu u. c.), personāla, klientu vai pārdošanas jaudas pārcelšanu uz mātes uzņēmumu vai jebkādu citu Alstom grupas daļu; |
| --- | --- |

a)

atbilstošus nosacījumus tam, kā Alstom īsteno vai stabilizē administrēšanu katras pirmajā apakšpunktā minētās darbības labas pārvaldības nodrošināšanai, tām nodrošinot normālas attīstības līdzekļus un neveicot nekādus tīšus pasākumus, kas samazinātu to vērtību, piemēram, nemateriālu aktīvu (patentu, atļauju, tirdzniecības nolīgumu u. c.), personāla, klientu vai pārdošanas jaudas pārcelšanu uz mātes uzņēmumu vai jebkādu citu Alstom grupas daļu;

| b) | atbilstošu pilnvarotā pilnvaru un neatkarīga pilnvarotā izvēli, kuram būs jāsaglabā prasītā konfidencialitāte un kurš nodrošinās pirmajā apakšpunktā minēto aktīvu pārvaldības un pārdošanas pareizas izpildes kontroli. Pēc pilnvaras saņemšanas pilnvarotais sāk savu darbu nekavējoties. Ja pilnvarotais konstatē nelikumības, viņš tās nekavējoties paziņo Komisijai. |
| --- | --- |

b)

atbilstošu pilnvarotā pilnvaru un neatkarīga pilnvarotā izvēli, kuram būs jāsaglabā prasītā konfidencialitāte un kurš nodrošinās pirmajā apakšpunktā minēto aktīvu pārvaldības un pārdošanas pareizas izpildes kontroli. Pēc pilnvaras saņemšanas pilnvarotais sāk savu darbu nekavējoties. Ja pilnvarotais konstatē nelikumības, viņš tās nekavējoties paziņo Komisijai.

6.   Darbības, kas veido 800 miljonus euro apgrozījuma (2002./2003. gada bāze) Alstom grupas darbības ietvaros, izņemot Marine sektoru, tiek nodotas [...] laikposmā. Lai nodotās darbības tiktu ņemtas vērā, tām ir jāattiecas uz dzīvotspējīgu darbību ar fiksētiem aktīviem un personālu, kuras apgrozījums 2002./2003. gadā ir tāds, kas raksturo darbības līmeni cesijas brīdī, un tās šā lēmuma ietvaros nevar būt par pamatu notikušai vai plānotai cesijai vai būt ietvertas 4. punktā paredzētajā kopuzņēmumā.

7.   [...] un [...] tiek nodotas [...] laikposmā.

8.   Katru gadu četru gadu laikā Francija iesniedz Komisijai Alstom ar Komisijas piekrišanu pieņemta ārēja eksperta apstiprinātu ziņojumu. Šim ziņojumam būs jāpārbauda, ka vidēji gadā realizētās rezerves pa apakšsektoriem pēc sabiedrības noslēgtajiem līgumiem Transport sektorā ir saderīgas ar biznesa plānu un ka atšķirību gadījumā tās nenorāda uz pret konkurenci vērstu cenu praksi.

9.   Alstom uzņēmumu pirkumu darījumi Transport sektorā Eiropas ekonomikas zonā nepārsniedz kopā 200 miljonus euro (uzņēmuma vērtība) četru gadu ilgā laikposmā.

10.   Francija īsteno šādus Francijas dzelzceļa iekārtu tirgus atvēršanas strukturālus pasākumus:

| a) | pēc Komisijas pieprasījuma tai tiek iesniegti Francijas Dzelzceļa tīkla (Réseau Ferré de France) un Nacionālās Francijas dzelzceļa sabiedrības (Société Nationale des Chemins de fer Français) (SNCF) atzinumi par drošības sertifikātu un uz tiem balstīto tehnisko lietu izsniegšanu; |
| --- | --- |

a)

pēc Komisijas pieprasījuma tai tiek iesniegti Francijas Dzelzceļa tīkla (Réseau Ferré de France) un Nacionālās Francijas dzelzceļa sabiedrības (Société Nationale des Chemins de fer Français) (SNCF) atzinumi par drošības sertifikātu un uz tiem balstīto tehnisko lietu izsniegšanu;

| b) | Komisijai tiek iesniegts jaunais sprieduma “ritošais sastāvs” projekts, un Komisija tiek informēta par katru no darījumiem un jumta līgumiem, kas norādīti f) apakšpunktā, vai un kādu iemeslu dēļ minētajā spriedumā paredzētās normas ir obligāti piemērojamas; spriedums stāsies spēkā vēlākais 2005. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

b)

Komisijai tiek iesniegts jaunais sprieduma “ritošais sastāvs” projekts, un Komisija tiek informēta par katru no darījumiem un jumta līgumiem, kas norādīti f) apakšpunktā, vai un kādu iemeslu dēļ minētajā spriedumā paredzētās normas ir obligāti piemērojamas; spriedums stāsies spēkā vēlākais 2005. gada 1. janvārī;

| c) | tiek atcelta juridiskā prasība konsultēties ar SNCF par drošības sertifikātu izsniegšanu, ko aizstāj prasība konsultēties ar [...]; |
| --- | --- |

c)

tiek atcelta juridiskā prasība konsultēties ar SNCF par drošības sertifikātu izsniegšanu, ko aizstāj prasība konsultēties ar [...];

| d) | Komisija tiek informēta par darījumiem un jumta līgumiem, kas noslēgti pēc savstarpējas vienošanās starp SNCF un Parīzes Autonomo transporta pārvaldi (Régie Autonome des Transports Parisiens) (RATP) un starp Alstom, ja to summa ir lielāka par 473 000 euro, tas tiek izdarīts Komisijai iesniegta saraksta formā vienu reizi gadā, attiecībā uz katru no šiem darījumiem vai jumta līgumiem norādot iemeslus, kāpēc tiek lietota pārrunu procedūra bez iepriekšējas konkursa izsludināšanas; |
| --- | --- |

d)

Komisija tiek informēta par darījumiem un jumta līgumiem, kas noslēgti pēc savstarpējas vienošanās starp SNCF un Parīzes Autonomo transporta pārvaldi (Régie Autonome des Transports Parisiens) (RATP) un starp Alstom, ja to summa ir lielāka par 473 000 euro, tas tiek izdarīts Komisijai iesniegta saraksta formā vienu reizi gadā, attiecībā uz katru no šiem darījumiem vai jumta līgumiem norādot iemeslus, kāpēc tiek lietota pārrunu procedūra bez iepriekšējas konkursa izsludināšanas;

| e) | 2004. gada 1. novembrī tiek piemēroti nepieciešamie pasākumi, lai īstenotu Direktīvu 2004/17/EK; |
| --- | --- |

e)

2004. gada 1. novembrī tiek piemēroti nepieciešamie pasākumi, lai īstenotu Direktīvu 2004/17/EK;

| f) | vienu reizi gadā Komisijai tiek iesniegts to darījumu un jumta līgumu saraksts, kuru summa pārsniedz 473 000 euro, kas piešķirti Alstom no SNCF un RATP puses pēc konkursa izsludināšanas, un attiecībā uz katru no šiem darījumiem vai jumta līgumiem tiek norādīts veids, kā tiek formulētas tehniskās specifikācijas, kā tas paredzēts Direktīvas 2004/17/EK 34. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

f)

vienu reizi gadā Komisijai tiek iesniegts to darījumu un jumta līgumu saraksts, kuru summa pārsniedz 473 000 euro, kas piešķirti Alstom no SNCF un RATP puses pēc konkursa izsludināšanas, un attiecībā uz katru no šiem darījumiem vai jumta līgumiem tiek norādīts veids, kā tiek formulētas tehniskās specifikācijas, kā tas paredzēts Direktīvas 2004/17/EK 34. panta 3. punktā;

| g) | pēc Komisijas pieprasījuma tai tiek iesniegti analīzes ziņojumi par SNCF valdē iesniegtajiem darījumu un jumta līgumu piedāvājumiem, ko SNCF un RATP pēc konkursu izsludināšanas piešķīrušas Alstom; |
| --- | --- |

g)

pēc Komisijas pieprasījuma tai tiek iesniegti analīzes ziņojumi par SNCF valdē iesniegtajiem darījumu un jumta līgumu piedāvājumiem, ko SNCF un RATP pēc konkursu izsludināšanas piešķīrušas Alstom;

| h) | saskaņā ar Direktīvu 92/13/EEK tiek pieņemti iepriekš noteikti steidzamības kārtas pasākumi, kas stājas spēkā vēlākais 2004. gada 1. novembrī. |
| --- | --- |

h)

saskaņā ar Direktīvu 92/13/EEK tiek pieņemti iepriekš noteikti steidzamības kārtas pasākumi, kas stājas spēkā vēlākais 2004. gada 1. novembrī.

11.   Francija īsteno papildu Alstom Marine sektora pārstrukturēšanas pasākumus, kas nepieciešami, lai paceltu rentabilitātes slieksni no 4,5 kuģu (ekvivalenti kruīzu pasažieru tvaikoņiem) pasūtījumiem gadā (pēdējo piecu gadu vidējais rādītājs) līdz [...].

12.   Nekāds cits atbalsts, izņemot atbalstus, kas minēti Līguma 87. panta 2. punktā, vai tos, kas piešķirti pētniecības projektiem, ko līdzfinansē Eiropas Savienība, vai arī tos, kas minēti Regulā (EK) Nr. 1177/2002, netiek piešķirts Alstom līdz pārstrukturēšanas procesa beigām un jebkādā gadījumā divu gadu laikā, sākot no šā lēmuma pieņemšanas. Jebkādā gadījumā netiks piešķirts nekāds cits atbalsts pārstrukturēšanai, pārkāpjot vienreizīga atbalsta principu.

13.   Lai nodrošinātu 1. līdz 12. punktā minēto nosacījumu uzraudzību, Francija informē Komisiju:

| a) | par to, ka Alstom saņem kredītreitingu investment grade saskaņā ar 2. punktu mēneša laikā, kas seko šai saņemšanai; |
| --- | --- |

a)

par to, ka Alstom saņem kredītreitingu investment grade saskaņā ar 2. punktu mēneša laikā, kas seko šai saņemšanai;

| b) | reizi trīs mēnešos par darbībām, kas veiktas ražošanas partnerattiecību jomā saskaņā ar 3. punktu, un par to rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

reizi trīs mēnešos par darbībām, kas veiktas ražošanas partnerattiecību jomā saskaņā ar 3. punktu, un par to rezultātiem;

| c) | reizi trīs mēnešos par darbībām, kas tiek veiktas kopuzņēmuma dibināšanai hidraulikas jomā saskaņā ar 4. punktu; nākamajā mēnesī pēc dibināšanas nolīguma noslēgšanas Francija iesniedz Komisijai atbalsta dokumentus, lai Komisija pārbaudītu, ka runa ir par kopīgu uzņēmumu ar kopīgu kontroli Regulas (EK) Nr. 139/2004 nozīmē; |
| --- | --- |

c)

reizi trīs mēnešos par darbībām, kas tiek veiktas kopuzņēmuma dibināšanai hidraulikas jomā saskaņā ar 4. punktu; nākamajā mēnesī pēc dibināšanas nolīguma noslēgšanas Francija iesniedz Komisijai atbalsta dokumentus, lai Komisija pārbaudītu, ka runa ir par kopīgu uzņēmumu ar kopīgu kontroli Regulas (EK) Nr. 139/2004 nozīmē;

| d) | mēneša laikā pēc īstenošanas par katru no 4. un 5. punktā uzskaitītajiem darījumiem; |
| --- | --- |

d)

mēneša laikā pēc īstenošanas par katru no 4. un 5. punktā uzskaitītajiem darījumiem;

| e) | par 10. punkta c), e) un h) apakšpunktā paredzēto pasākumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

e)

par 10. punkta c), e) un h) apakšpunktā paredzēto pasākumu pieņemšanu;

| f) | reizi trīs mēnešos par pasākumiem, kas veikti Marine sektora papildu pārstrukturēšanas jomā, saskaņā ar 11. punktu; |
| --- | --- |

f)

reizi trīs mēnešos par pasākumiem, kas veikti Marine sektora papildu pārstrukturēšanas jomā, saskaņā ar 11. punktu;

| g) | par gada ziņojumiem par Alstom pārstrukturēšanas norises stāvokli, kas papildināti ar ziņojumiem, ka biznesa plāns un naudas līdzekļu plāns tiek atzīti par spēkā esošiem. |
| --- | --- |

g)

par gada ziņojumiem par Alstom pārstrukturēšanas norises stāvokli, kas papildināti ar ziņojumiem, ka biznesa plāns un naudas līdzekļu plāns tiek atzīti par spēkā esošiem.

3. pants

Divu mēnešu laikā, sākot no šā lēmuma paziņošanas datuma, Francija informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu tā prasības.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2004. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā —

Mario MONTI

Komisijas loceklis

---

(1)  OV C 269, 8.11.2003., 2. un 15. lpp.

1

(2)  Komisijas 2003. gada 15. oktobra lēmums, kas paziņots Francijai 2003. gada 15. oktobra vēstulē.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Pārdošana, kas atļauta ar Komisijas 2003. gada 10. jūlija Lēmumu, ar ko paziņo par apvienošanās atbilstību kopējam tirgum (Lieta COMP/M.3148, Siemens/Alstom – Gāzes un tvaika turbīnas) saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4064/89 (OV C 207, 3.9.2003., 25. lpp.).

4

Siemens/Alstom

(5)  Pārdošana, kas atļauta ar Komisijas 2003. gada 19. decembra Lēmumu, ar ko paziņo par apvienošanās atbilstību kopējam tirgum (Lieta COMP/M.3296, Areva/Alstom T&D) saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4069/89 (OV C 16 22.1.2004., 34. lpp.). Pēc šīs transakcijas Areva piedāvāja pārpirkt arī Alstom T&D aktīvus Indijā (ko neietvēra iepriekšējā transakcija) par kopējo summu 22,31 miljons euro.

5

Areva/Alstom T&D

Areva

Alstom T&D

(6)  Lasīt “950 robežās”.

6

(7)  Lasīt “950 robežās”.

7

(8)  Šo parādu aprakstus sk. 47., 48. un 49. apsvērumā.

8

(9)  Francijas lietotā terminoloģija, kas pārņemta 2003. gada augusta un septembra un 2004. gada maija nolīgumu protokolos.

9

(10)  Konfidenciāla informācija ar tendenču rādītājiem.

10

(11)  [...]

11

(12)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

12

(13)  Lasīt “dažas daļas”.

13

(14)  Saskaņā ar Alstom 2003. gada ziņojumu segments Hydro Power ietver sekojošus ražojumus un pakalpojumus: hidrauliskās turbīnas un turbīnas-sūkņi līdz 800 MW, hidrauliskie maiņstrāvas ģeneratori līdz 800 MW, maiņstrāvas ģeneratoru motori, izvirzītu centru maiņstrāvas ģeneratori un slūžas, galīgās ierīces, kurās ietvertas pārbaudes sistēmas un kas sedz visu to hidraulisko centrāļu gammu, kuru jauda par vienību ir 2 MW līdz 800 MW, hidraulisko centrāļu atjaunošana, ūdens sūknēšanas stacijas un ūdens transporta hidromehāniskie aprīkojumi.

14

Alstom

Hydro Power

(15)  Saskaņā ar informāciju, ko iesniegusi Francija un kas ir pieejama Alstom interneta mājas lapā, darbība “rūpnieciskie apkures katli” ietver sekojošus ražojumus (oriģinālais apraksts pieejams vienīgi angļu valodā: field erected boilers up to 300 ton/hour steam output; Fines Circulating Fluidised bed boiler FI CIRCTM up to 70 MWe output; package boilers for process steam up to 270 tot/hour; fossil fuelled plants up to 100 MWe output; biomass fuelled plants up to 100 MWe output; thermal waste treatment plants).

15

Alstom

field erected boilers up to 300 ton/hour steam output; Fines Circulating Fluidised bed boiler FI CIRCTM

(16)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

16

(17)  OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

17

(18)  Lasīt “paziņojumus”.

18

(19)  Sadalījums tirgū ir dots informācijai šā lēmuma vajadzībām; tas nav nepieciešami saskanīgs ar tirgu definīciju, kas dota koncentrācijas lietās.

19

(20)  Komisijas tirgus analīze neattiecas ne uz rūpniecisko turbīnu sektoru, ne uz pārraides un izplatīšanas (T&D) sektoru, kas jau tikuši nodoti.

20

T&D

(21)  Nedrīkst aizmirst, ka lielie līgumi, kas ir ļoti bieži šajā ražošanas sektorā, var radikāli grozīt šos skaitļus.

21

(22)  Šī tirgus daļa ievērojami samazināsies pēc tam, kad 2004. gada sākumā konsorcijs Alstom – Siemens saņems SNCF līgumu par 800 miljoniem euro.

22

Alstom – Siemens

(23)  Sk. noderīgos pasākumus, kas iesniegti Francijai gadījumā E 50/2001, VIO IXIS.

23

(24)  EK biļetens, 9-1984.

24

(25)  Sk. Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 1998. gada 15. septembra spriedumu prāvā T-11/95, BP Chemicals Limited pret Komisiju, Krāj. 1998, II-3235. lpp. (EniChem).

25

BP Chemicals Limited

EniChem

(26)  Precīzs Francijas valdības vēstuļu citāts, kas ļāva Komisijai secināt garantijas pastāvēšanu.

26

(27)  Turpat.

27

(28)  OV C 71, 11.3.2000., 14. lpp.

28

(29)  Formula, kas izmantota atbalsta novērtēšanai, ir:

29

Formula

(30)  Ritošā sastāva ratiņi ir tirgus piemērs, kur ir nepieciešams, lai būtu pietiekama fiziskās ražošanas jauda. Cita starpā vietējo rūpnīcu klātbūtne var būt nozīmīgs faktors dzelzceļa iekārtu tirgū.

30

(31)  Piemēram, dzelzceļa iekārtu sektorā ātrvilcieni un metro ražošanā var tikt savstarpēji aizstāti. Kuģu būvē tāds ir, piemēram, kruīzu pasažieru tvaikoņu un metāna pārvadāšanai paredzētu tankkuģu gadījums.

31

(32)  Lasīt “ir saskanīgs ar minimālo samazinājumu”.

32

(33)  Izņemot ražošanas vietu La Courneuve Francijā. Šī vieta bija daļa no darbības Rūpnieciskās turbīnas, kas tika pārdota Siemens.

33

La Courneuve

Siemens

(34)  Šajā nozīmē sk. jo īpaši vadlīniju 34. pantu.

34

(35)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

35

(36)  Sk. 2. tabulu.

36

(37)  Ir skaidrs, ka attiecībā uz atbalstiem glābšanai un pārstrukturēšanai ierobežojumu laikposms ir 10 gadi.

37

(38)  OV L 172, 2.7.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 502/2004 (OV L 81, 19.3.2004., 6. lpp.).

38

---