# Uradni list L 233/9. s

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 233 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 489. september 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 233

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 489. september 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1457/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1458/2005 z dne 8. septembra 2005 o trajnih in začasnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi ter začasnih dovoljenjih za nove uporabe že dovoljenih dodatkov v krmi (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1459/2005 z dne 8. septembra 2005 o spremembi pogojev za dovoljenje za več krmnih dodatkov, ki spadajo v skupino elementov v sledovih (
  1
  ) | 8 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1460/2005 z dne 8. septembra 2005 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 747/2001 glede tarifnih kvot Skupnosti in referenčnih količin za nekatere izdelke s poreklom iz Alžirije | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1461/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 9. septembra 2005 | 17 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1462/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1463/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 4. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005 | 21 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1464/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1465/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1466/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 26 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1467/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 30 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1468/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1058/2005 | 32 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1469/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005 | 33 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1457/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1458/2005 z dne 8. septembra 2005 o trajnih in začasnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi ter začasnih dovoljenjih za nove uporabe že dovoljenih dodatkov v krmi (
  1
  )

1

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1459/2005 z dne 8. septembra 2005 o spremembi pogojev za dovoljenje za več krmnih dodatkov, ki spadajo v skupino elementov v sledovih (
  1
  )

1

8

*

Uredba Komisije (ES) št. 1460/2005 z dne 8. septembra 2005 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 747/2001 glede tarifnih kvot Skupnosti in referenčnih količin za nekatere izdelke s poreklom iz Alžirije

11

Uredba Komisije (ES) št. 1461/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 9. septembra 2005

17

Uredba Komisije (ES) št. 1462/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

19

Uredba Komisije (ES) št. 1463/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 4. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

21

Uredba Komisije (ES) št. 1464/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

22

Uredba Komisije (ES) št. 1465/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

25

Uredba Komisije (ES) št. 1466/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

26

Uredba Komisije (ES) št. 1467/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

30

Uredba Komisije (ES) št. 1468/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

32

Uredba Komisije (ES) št. 1469/2005 z dne 8. septembra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

33

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Pridružitvenega sveta EU–Izrael št. 1/2005 z dne 29. avgusta 2005 o ustanovitvi pododborov Pridružitvenega odbora | 34 |
| | * | Priporočilo Pridružitvenega sveta EU–Izrael št. 1/2005 z dne 26. aprila 2005 o izvajanju akcijskega načrta EU–Izrael | 52 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Pridružitvenega sveta EU–Izrael št. 1/2005 z dne 29. avgusta 2005 o ustanovitvi pododborov Pridružitvenega odbora

34

*

Priporočilo Pridružitvenega sveta EU–Izrael št. 1/2005 z dne 26. aprila 2005 o izvajanju akcijskega načrta EU–Izrael

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1457/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 8. septembra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 52,6 |
| 096 | 14,0 |
| 999 | 33,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 52,8 |
| 068 | 65,2 |
| 096 | 25,9 |
| 999 | 48,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 88,0 |
| 999 | 88,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 100,1 |
| 382 | 64,7 |
| 388 | 70,7 |
| 524 | 59,1 |
| 528 | 63,3 |
| 999 | 71,6 |
| 0806 10 10 | 052 | 80,4 |
| 624 | 144,0 |
| 999 | 112,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 72,8 |
| 400 | 78,6 |
| 508 | 36,6 |
| 512 | 68,1 |
| 528 | 39,5 |
| 720 | 32,8 |
| 800 | 126,8 |
| 804 | 73,0 |
| 999 | 66,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 98,2 |
| 388 | 82,3 |
| 512 | 62,2 |
| 528 | 11,6 |
| 999 | 63,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 94,3 |
| 999 | 94,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 104,8 |
| 066 | 66,4 |
| 093 | 40,2 |
| 098 | 40,2 |
| 624 | 113,6 |
| 999 | 73,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

52,6

096

14,0

999

33,3

0707 00 05

052

52,8

068

65,2

096

25,9

999

48,0

0709 90 70

052

88,0

999

88,0

0805 50 10

052

100,1

382

64,7

388

70,7

524

59,1

528

63,3

999

71,6

0806 10 10

052

80,4

624

144,0

999

112,2

0808 10 80

388

72,8

400

78,6

508

36,6

512

68,1

528

39,5

720

32,8

800

126,8

804

73,0

999

66,0

0808 20 50

052

98,2

388

82,3

512

62,2

528

11,6

999

63,6

0809 30 10, 0809 30 90

052

94,3

999

94,3

0809 40 05

052

104,8

066

66,4

093

40,2

098

40,2

624

113,6

999

73,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1458/2005

z dne 8. septembra 2005

o trajnih in začasnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi ter začasnih dovoljenjih za nove uporabe že dovoljenih dodatkov v krmi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (1) in zlasti členov 3, 9d(1) in 9e(1) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (2), in zlasti člena 25 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali.

| (2) | Člen 25 Uredbe (ES) št. 1831/2003 določa prehodne ukrepe v zvezi z zahtevki za izdajo dovoljenj za krmne dodatke, predloženimi v skladu z Direktivo 70/524/EGS pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Člen 25 Uredbe (ES) št. 1831/2003 določa prehodne ukrepe v zvezi z zahtevki za izdajo dovoljenj za krmne dodatke, predloženimi v skladu z Direktivo 70/524/EGS pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Zahtevki za izdajo dovoljenj za dodatke, ki so našteti v Prilogah k tej uredbi, so bili predloženi pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevki za izdajo dovoljenj za dodatke, ki so našteti v Prilogah k tej uredbi, so bili predloženi pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Začetne pripombe na navedene zahtevke so bile v skladu s členom 4(4) Direktive 70/524/EGS poslane Komisiji pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. Navedene zahtevke se torej še naprej obravnava v skladu s členom 4 Direktive 70/524/EGS. |
| --- | --- |

(4)

Začetne pripombe na navedene zahtevke so bile v skladu s členom 4(4) Direktive 70/524/EGS poslane Komisiji pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. Navedene zahtevke se torej še naprej obravnava v skladu s členom 4 Direktive 70/524/EGS.

| (5) | Uporaba encimskega pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Aspergillus niger (MUCL 39199), je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1436/98 za piščance za pitanje (3). Predloženi so bili novi podatki v podporo zahtevku za izdajo dovoljenja brez časovne omejitve za navedeni encimski pripravek. Ocena kaže, da so pogoji, ki jih za izdajo takega dovoljenja določa člen 3a Direktive 70/524/EGS, izpolnjeni. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je določena v Prilogi I, dovoliti brez časovne omejitve. |
| --- | --- |

(5)

Uporaba encimskega pripravka endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Aspergillus niger (MUCL 39199), je bila prvič začasno dovoljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1436/98 za piščance za pitanje (3). Predloženi so bili novi podatki v podporo zahtevku za izdajo dovoljenja brez časovne omejitve za navedeni encimski pripravek. Ocena kaže, da so pogoji, ki jih za izdajo takega dovoljenja določa člen 3a Direktive 70/524/EGS, izpolnjeni. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je določena v Prilogi I, dovoliti brez časovne omejitve.

| (6) | Uporaba encimskih pripravkov endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), endo-1,4-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (CBS 592.94), alfa-amilaze, ki ga proizvaja Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) in endo-1,4-beta-ksilanaze, ki ga proizvaja Trichoderma viride (NIBH FERM BP 4842), je z Uredbo Komisije št. (ES) 358/2005 (4) dovoljena za piščance za pitanje brez časovne omejitve, z Uredbo Komisije (ES) št. 2013/2001 (5) pa začasno za purane za pitanje. Predloženi so bili novi podatki v podporo zahtevku za razširitev dovoljenja za uporabo tega encimskega pripravka za kokoši nesnice. Evropska agencija za varno hrano (EFSA) je podala mnenje o uporabi tega pripravka, v katerem ugotavlja, da ne predstavlja tveganja za to dodatno živalsko kategorijo. Ocena kaže, da so pogoji, ki jih za izdajo dovoljenja za navedeni pripravek za navedeno uporabo določa člen 9e(1) Direktive 70/524/EGS, izpolnjeni. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je določena v Prilogi II, dovoliti za obdobje štirih let. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba encimskih pripravkov endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), endo-1,4-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (CBS 592.94), alfa-amilaze, ki ga proizvaja Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) in endo-1,4-beta-ksilanaze, ki ga proizvaja Trichoderma viride (NIBH FERM BP 4842), je z Uredbo Komisije št. (ES) 358/2005 (4) dovoljena za piščance za pitanje brez časovne omejitve, z Uredbo Komisije (ES) št. 2013/2001 (5) pa začasno za purane za pitanje. Predloženi so bili novi podatki v podporo zahtevku za razširitev dovoljenja za uporabo tega encimskega pripravka za kokoši nesnice. Evropska agencija za varno hrano (EFSA) je podala mnenje o uporabi tega pripravka, v katerem ugotavlja, da ne predstavlja tveganja za to dodatno živalsko kategorijo. Ocena kaže, da so pogoji, ki jih za izdajo dovoljenja za navedeni pripravek za navedeno uporabo določa člen 9e(1) Direktive 70/524/EGS, izpolnjeni. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je določena v Prilogi II, dovoliti za obdobje štirih let.

| (7) | Uporaba encimskih pripravkov endo-1,4-beta-ksilanaze, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), je z Uredbo Komisije (ES) št. 833/2005 (6) dovoljena za piščance za pitanje brez časovne omejitve. Predloženi so bili novi podatki v podporo zahtevku za razširitev dovoljenja za uporabo tega encimskega pripravka za kokoši nesnice. Evropska agencija za varno hrano (EFSA) je podala mnenje o uporabi tega pripravka, v katerem ugotavlja, da ne predstavlja tveganja za to dodatno živalsko kategorijo. Ocena kaže, da so pogoji, ki jih za dovoljenje za navedeni pripravek za navedeno uporabo določa člen 9e(1) Direktive 70/524/EGS, izpolnjeni. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je določena v Prilogi II, dovoliti za obdobje štirih let. |
| --- | --- |

(7)

Uporaba encimskih pripravkov endo-1,4-beta-ksilanaze, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) in endo-1,3(4)-beta-glukanaze, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), je z Uredbo Komisije (ES) št. 833/2005 (6) dovoljena za piščance za pitanje brez časovne omejitve. Predloženi so bili novi podatki v podporo zahtevku za razširitev dovoljenja za uporabo tega encimskega pripravka za kokoši nesnice. Evropska agencija za varno hrano (EFSA) je podala mnenje o uporabi tega pripravka, v katerem ugotavlja, da ne predstavlja tveganja za to dodatno živalsko kategorijo. Ocena kaže, da so pogoji, ki jih za dovoljenje za navedeni pripravek za navedeno uporabo določa člen 9e(1) Direktive 70/524/EGS, izpolnjeni. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je določena v Prilogi II, dovoliti za obdobje štirih let.

| (8) | Predloženi so bili podatki v podporo zahtevku za dovoljenje za uporabo encimskega pripravka endo-1,4-beta-ksilanaze, ki ga proizvaja Aspergillus niger (CBS 109.713), za piščance za pitanje. Evropska agencija za varno hrano (EFSA) je podala mnenje o uporabi tega pripravka, v katerem ugotavlja, da ne predstavlja tveganja za potrošnike, uporabnike, zadevno živalsko kategorijo ali okolje. Ocena kaže, da so pogoji, ki jih za izdajo dovoljenja za navedeni pripravek za navedeno uporabo določa člen 9e(1) Direktive 70/524/EGS, izpolnjeni. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je določena v Prilogi II, dovoliti za obdobje štirih let. |
| --- | --- |

(8)

Predloženi so bili podatki v podporo zahtevku za dovoljenje za uporabo encimskega pripravka endo-1,4-beta-ksilanaze, ki ga proizvaja Aspergillus niger (CBS 109.713), za piščance za pitanje. Evropska agencija za varno hrano (EFSA) je podala mnenje o uporabi tega pripravka, v katerem ugotavlja, da ne predstavlja tveganja za potrošnike, uporabnike, zadevno živalsko kategorijo ali okolje. Ocena kaže, da so pogoji, ki jih za izdajo dovoljenja za navedeni pripravek za navedeno uporabo določa člen 9e(1) Direktive 70/524/EGS, izpolnjeni. Zato je treba uporabo navedenega encimskega pripravka, kakor je določena v Prilogi II, dovoliti za obdobje štirih let.

| (9) | Ocena navedenih zahtevkov kaže, da je treba zahtevati nekatere postopke za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo dodatkom iz Prilog. Tako zaščito je treba zagotoviti z uporabo Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (7). |
| --- | --- |

(9)

Ocena navedenih zahtevkov kaže, da je treba zahtevati nekatere postopke za zaščito delavcev pred izpostavljenostjo dodatkom iz Prilog. Tako zaščito je treba zagotoviti z uporabo Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (7).

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek, ki spada v skupino „Encimi“, kakor je opredeljeno v Prilogi I, se dovoli za uporabo brez časovne omejitve kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Pripravki, ki spadajo v skupino „Encimi“, kakor je opredeljeno v Prilogi II, se dovolijo za uporabo za obdobje štirih let kot dodatki v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 270, 14.12.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1800/2004 (UL L 317, 16.10.2004, str. 37).

1

(2)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

2

(3)  UL L 191, 7.7.1998, str. 15.

3

(4)  UL L 57, 3.3.2005, str. 3.

4

(5)  UL L 272, 13.10.2001, str. 24.

5

(6)  UL L 138, 1.6.2005, str. 5.

6

(7)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

---

PRILOGA I

| Številk a ES | Dodatek | Kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Zgornja meja starosti živali | Najmanjša vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enota aktivnosti/kg popolne krmne mešanice |
| Encimi |
| E 1634 | Endo-1,3(4)-bêta-glukanasa EC 3.2.1.6 | Pripravek endo-1,3(4)-beta-glukanaza, ki ga proizvaja Aspergillus niger (MUCL 39199), z najmanjšo aktivnostjo: | v trdi obliki:
  1 500 AGL (1)/g |

Številk a ES

Dodatek

Kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Zgornja meja starosti živali

Najmanjša vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Enota aktivnosti/kg popolne krmne mešanice

Encimi

E 1634

Endo-1,3(4)-bêta-glukanasa EC 3.2.1.6

Pripravek endo-1,3(4)-beta-glukanaza, ki ga proizvaja Aspergillus niger (MUCL 39199), z najmanjšo aktivnostjo:

v trdi obliki:

1 500 AGL (1)/g

| | v tekoči obliki:
  200 AGL/ml |
| --- | --- |

v tekoči obliki:

200 AGL/ml

Piščanci za pitanje

—

25 AGL

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju

| 2. | Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice: | 25–100 AGL |
| --- | --- | --- |

2.

Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice:

25–100 AGL

| 3. | Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma beta-glukani), npr. z vsebnostjo več kakor 50 % ječmena |
| --- | --- |

3.

Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma beta-glukani), npr. z vsebnostjo več kakor 50 % ječmena

Brez časovne omejitve

---

(1)  1 AGL je količina encima, ki sprosti 5,55 mikromola reduktivnih sladkorjev (ekvivalentov maltoze) iz beta-glukana iz ječmena na minuto pri pH 4,6 in 30 °C.

---

PRILOGA II

| Št. ali št. ES | Dodatek | Kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Zgornja meja starosti živali | Najmanjša vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enota aktivnosti/kg popolne krmne mešanice |
| Encimi |
| 54 | Endo-1,3(4)-beta-glukanaza EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beta-glukanaza EC 3.2.1.4
  Alfa-amilaza EC 3.2.1.1
  Endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8 | Pripravki endo-1,3(4)-beta-glukanaza, ki ga proizvaja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), endo-1,4-beta-glukanaza, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (CBS 592.94), alfa-amilaza, ki ga proizvaja Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), in endo-1,4-beta-ksilanaza, ki ga proizvaja Trichoderma viride (NIBH FERM BP 4842) z najmanjšo aktivnostjo: | endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 10 000 U (1)/g |

Št. ali št. ES

Dodatek

Kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Zgornja meja starosti živali

Najmanjša vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Enota aktivnosti/kg popolne krmne mešanice

Encimi

54

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beta-glukanaza EC 3.2.1.4

Alfa-amilaza EC 3.2.1.1

Endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8

Pripravki endo-1,3(4)-beta-glukanaza, ki ga proizvaja Aspergillus aculeatus (CBS 589.94), endo-1,4-beta-glukanaza, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (CBS 592.94), alfa-amilaza, ki ga proizvaja Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553), in endo-1,4-beta-ksilanaza, ki ga proizvaja Trichoderma viride (NIBH FERM BP 4842) z najmanjšo aktivnostjo:

endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 10 000 U (1)/g

| | endo-1,4-beta-glukanaza: 120 000 U (2)/g |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-glukanaza: 120 000 U (2)/g

| | alfa-amilaza: 400 U (3)/g |
| --- | --- |

alfa-amilaza: 400 U (3)/g

| | endo-1,4-beta-ksilanaza: 210 000 U (4)/g |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-ksilanaza: 210 000 U (4)/g

Kokoši nesnice

—

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 500 U

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju

| 2. | Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice: | endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 500–1 500 U |
| --- | --- | --- |

2.

Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice:

endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 500–1 500 U

| | endo-1,4-beta-glukanaza: 6 000–18 000 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-glukanaza: 6 000–18 000 U

| | alfa-amilaza: 20–60 U |
| --- | --- |

alfa-amilaza: 20–60 U

| | endo-1,4-beta-ksilanaza: 10 500–34 500 U. |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-ksilanaza: 10 500–34 500 U.

| 3. | Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma beta-glukani in arabinoksilani), npr. z vsebnostjo več kakor 30 % pšenice |
| --- | --- |

3.

Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma beta-glukani in arabinoksilani), npr. z vsebnostjo več kakor 30 % pšenice

29.9.2009

Endo-1,4-beta-glukanaza: 6 000 U

—

Alfa-amilaza: 20 U

—

Endo-1,4-beta-ksilanaza: 10 500 U

—

60

Endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza EC 3.2.1.6

Pripravka endo-1,4-beta-ksilanaza, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) in endo-1,3(4)-beta-glukanaza, ki ga proizvaja Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), z najmanjšo aktivnostjo:

v tekoči obliki:

| | endo-1,4-beta-ksilanaza: 5 000 U (5)/ml |
| --- | --- |

endo-1,4-beta-ksilanaza: 5 000 U (5)/ml

| | endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 50 U (6)/ml |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 50 U (6)/ml

Purani za pitanje

—

Endo-1,4-beta-ksilanaza: 1 250 U

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnosti pri peletiranju |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnosti pri peletiranju

| 2. | Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice: | endo-1,4-beta-ksilanaza: 1 250–2 500 U |
| --- | --- | --- |

2.

Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice:

endo-1,4-beta-ksilanaza: 1 250–2 500 U

| | endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 12–25 U. |
| --- | --- |

endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 12–25 U.

| 3. | Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma beta-glukani in arabinoksilani), npr. z vsebnostjo več kakor 20 % ječmena in 40 % pšenice |
| --- | --- |

3.

Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma beta-glukani in arabinoksilani), npr. z vsebnostjo več kakor 20 % ječmena in 40 % pšenice

29.9.2009

Endo-1,3(4)-beta-glukanaza: 12 U

—

62

Endo-1,4-beta-ksilanaza EC 3.2.1.8

Pripravek endo-1,4-beta-ksilanaza, ki ga proizvaja Aspergillus niger (CBS 109.713), z najmanjšo aktivnostjo:

| | v trdi obliki:
  5 600 TXU (7)/g |
| --- | --- |

v trdi obliki:

5 600 TXU (7)/g

| | v tekoči obliki:
  5 600 TXU/ml |
| --- | --- |

v tekoči obliki:

5 600 TXU/ml

Piščanci za pitanje

—

200 TXU

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnosti pri peletiranju |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnosti pri peletiranju

| 2. | Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice: 400–800 TXU. |
| --- | --- |

2.

Priporočeni odmerek na kg popolne krmne mešanice: 400–800 TXU.

| 3. | Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma beta-glukani in arabinoksilani), npr. z vsebnostjo več kakor 40 % pšenice |
| --- | --- |

3.

Za uporabo v krmnih mešanicah, bogatih z neškrobnimi polisaharidi (večinoma beta-glukani in arabinoksilani), npr. z vsebnostjo več kakor 40 % pšenice

29.9.2009

---

(1)  1 U je količina encima, ki sprosti 0,0056 mikromola reduktivnih sladkorjev (ekvivalentov glukoze) iz beta-glukana iz ječmena na minuto pri pH 7,5 in 30 °C.

(2)  1 U je količina encima, ki sprosti 0,0056 mikromola reduktivnih sladkorjev (ekvivalentov glukoze) iz karboksimetilceluloze na minuto pri pH 4,8 in 50 °C.

(3)  1 U je količina encima, ki hidrolizira 1 mikromol glukozidnih vezi iz v vodi netopnega navzkrižno vezanega škrobnega polimera na minuto pri pH 7,5 in 37 °C.

(4)  1 U je količina encima, ki sprosti 0,0067 mikromola reduktivnih sladkorjev (ekvivalentov ksiloze) iz ksilana iz brezovega lesa na minuto pri pH 5,3 in 50 °C.

(5)  1 U je količina encima, ki sprosti 1 mikromol reducirajočih sladkorjev (ekvivalenti ksiloze) iz ksilana ovsenih plev na minuto pri pH 5,3 in 50 °C.

(6)  1 U je količina encima, ki sprosti 1 mikromol reducirajočih sladkorjev (ekvivalentov glukoze) iz beta-glukana iz ječmena na minuto pri pH 5,0 in 30 °C.

(7)  1 TXU je količina encima, ki sprosti 5 mikromolov reduktivnih sladkorjev (ekvivalentov ksiloze) iz arabinoksilana iz pšenice na minuto pri pH 3,5 in 55 °C.

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1459/2005

z dne 8. septembra 2005

o spremembi pogojev za dovoljenje za več krmnih dodatkov, ki spadajo v skupino elementov v sledovih

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1), in zlasti tretjega stavka člena 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mnoge jodirane soli, katerih dodatki sodijo v skupino elementov v sledovih, so odobrene z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 96/7/ES (3). Navedeni dodatki so priglašeni na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 1831/2003 kot obstoječi proizvodi in je zanje treba opraviti preverjanja in postopke v skladu z navedeno določbo. |
| --- | --- |

(1)

Mnoge jodirane soli, katerih dodatki sodijo v skupino elementov v sledovih, so odobrene z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 96/7/ES (3). Navedeni dodatki so priglašeni na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 1831/2003 kot obstoječi proizvodi in je zanje treba opraviti preverjanja in postopke v skladu z navedeno določbo.

| (2) | Maksimalna vsebnost elementa v sledovih joda-I, ki je trenutno odobren v krmi, je 4 ppm za kopitarje, 20 ppm za ribe in 10 ppm za druge vrste ali kategorije živali. |
| --- | --- |

(2)

Maksimalna vsebnost elementa v sledovih joda-I, ki je trenutno odobren v krmi, je 4 ppm za kopitarje, 20 ppm za ribe in 10 ppm za druge vrste ali kategorije živali.

| (3) | Uredba (ES) št. 1831/2003 predvideva možnost spremembe dovoljenja za dodatek v skladu z mnenjem Evropske agencije za varno hrano („Agencija“) glede vprašanja, če še ustreza pogojem iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1831/2003 predvideva možnost spremembe dovoljenja za dodatek v skladu z mnenjem Evropske agencije za varno hrano („Agencija“) glede vprašanja, če še ustreza pogojem iz navedene uredbe.

| (4) | Komisija je zaprosila Agencijo, da oceni fiziološke potrebe po jodu za različne živalske vrste iz Direktive 70/524/EGS in opozori na možne škodljive učinke joda, ki se uporablja po trenutno odobrenih stopnjah, na zdravje ljudi in živali ali okolje. Na to zahtevo je Agencija 25. januarja 2005 sprejela mnenje o uporabi joda v krmi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zaprosila Agencijo, da oceni fiziološke potrebe po jodu za različne živalske vrste iz Direktive 70/524/EGS in opozori na možne škodljive učinke joda, ki se uporablja po trenutno odobrenih stopnjah, na zdravje ljudi in živali ali okolje. Na to zahtevo je Agencija 25. januarja 2005 sprejela mnenje o uporabi joda v krmi.

| (5) | V mnenju Agencija ugotavlja, da lahko po scenariju najslabšega primera modelnega izračuna z mlekom in jajci, ki temelji na trenutno odobreni najvišji stopnji joda v krmi, pride do prekoračitve zgornje meje (UL) za odrasle in najstnike. |
| --- | --- |

(5)

V mnenju Agencija ugotavlja, da lahko po scenariju najslabšega primera modelnega izračuna z mlekom in jajci, ki temelji na trenutno odobreni najvišji stopnji joda v krmi, pride do prekoračitve zgornje meje (UL) za odrasle in najstnike.

| (6) | Zaradi zmanjšanja tveganja škodljivih učinkov na zdravje ljudi je treba znižati najvišjo vsebnost joda-I v krmi za ta dva tipa živali, npr. za krave molznice in kokoši nesnice. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi zmanjšanja tveganja škodljivih učinkov na zdravje ljudi je treba znižati najvišjo vsebnost joda-I v krmi za ta dva tipa živali, npr. za krave molznice in kokoši nesnice.

| (7) | Zaradi porabe obstoječih zalog krmil v skladu z do sedaj veljavnimi pogoji iz Direktive 70/524/EGS je potrebno določiti 12-mesečno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi porabe obstoječih zalog krmil v skladu z do sedaj veljavnimi pogoji iz Direktive 70/524/EGS je potrebno določiti 12-mesečno prehodno obdobje.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Brez poseganja v druge pogoje za odobritev dodatkov E2 joda-I, ki spadajo v skupino elementov v sledovih iz Direktive 70/524/EGS, se najvišje vrednosti elementov v mg/kg krmne mešanice nadomestijo z vrednostmi, navedenimi v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporabljati se začne 12 mesecev po datumu objave te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 378/2005 (UL L 59, 5.3.2005, str. 8).

1

(2)  UL L 270, 14.12.1970, str. 1. Direktiva razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

2

(3)  UL L 51, 1.3.1996, str. 45.

3

---

PRILOGA

| Št. ES | Element | Dodatek | Kemijska formula, opis | Najvišja vsebnost elementa v mg/kg krmne mešanice z 12 % vsebnostjo vlage | Druge določbe | Veljavnost dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E2 | Jod-I | Kalcijev jodat heksahidrat | Ca(IO3)2 . 6H2O | Kopitarji: 4 (skupna)
  Krave molznice in kokoši nesnice: 5 (skupna)
  Ribe: 20 (skupna)
  Druge vrste ali kategorije živali: 10 (skupna) | — | Brez časovne omejitve |
| Kalcijev jodat, brezvodni | Ca(IO3)2 |
| Natrijev jodid | NaI |
| Kalijev jodid | KI |

Št. ES

Element

Dodatek

Kemijska formula, opis

Najvišja vsebnost elementa v mg/kg krmne mešanice z 12 % vsebnostjo vlage

Druge določbe

Veljavnost dovoljenja

E2

Jod-I

Kalcijev jodat heksahidrat

Ca(IO3)2 . 6H2O

Kopitarji: 4 (skupna)

Krave molznice in kokoši nesnice: 5 (skupna)

Ribe: 20 (skupna)

Druge vrste ali kategorije živali: 10 (skupna)

—

Brez časovne omejitve

Kalcijev jodat, brezvodni

Ca(IO3)2

Natrijev jodid

NaI

Kalijev jodid

KI

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1460/2005

z dne 8. septembra 2005

o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 747/2001 glede tarifnih kvot Skupnosti in referenčnih količin za nekatere izdelke s poreklom iz Alžirije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 747/2001 z dne 9. aprila 2001 o zagotovitvi upravljanja tarifnih kvot Skupnosti in referenčnih količin za izdelke, ki so na podlagi sporazumov z nekaterimi sredozemskimi državami upravičeni do preferencialov, ter o razveljavitvi Uredb (ES) št. 1981/94 in (ES) št. 934/95 (1), in zlasti člena 5(1)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 18. julija 2005 (2) potrdil Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 18. julija 2005 (2) potrdil Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani.

| (2) | Navedeni sporazum predvideva za nekatere izdelke tarifne koncesije, ki veljajo v okviru omejitev tarifnih kvot Skupnosti in v okviru referenčnih količin. |
| --- | --- |

(2)

Navedeni sporazum predvideva za nekatere izdelke tarifne koncesije, ki veljajo v okviru omejitev tarifnih kvot Skupnosti in v okviru referenčnih količin.

| (3) | Za izvedbo tarifnih kvot in referenčnih količin je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 747/2001. |
| --- | --- |

(3)

Za izvedbo tarifnih kvot in referenčnih količin je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 747/2001.

| (4) | Ker je bila Uredba Komisije (EGS) št. 3590/85 z dne 18. decembra o potrdilu in poročilu o analizi, ki sta potrebna pri izvozu vina, grozdnega soka in grozdnega mošta (3), razveljavljena z Uredbo Komisije (ES) št. 883/2001 z dne 24. aprila 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede trgovine s tretjimi državami s proizvodi vinskega sektorja (4), je treba zaradi jasnosti v Uredbi (ES) št. 747/2001 sklic na Uredbo (EGS) št. 3590/85 nadomestiti z novim sklicem na Uredbo (ES) št. 883/2001. |
| --- | --- |

(4)

Ker je bila Uredba Komisije (EGS) št. 3590/85 z dne 18. decembra o potrdilu in poročilu o analizi, ki sta potrebna pri izvozu vina, grozdnega soka in grozdnega mošta (3), razveljavljena z Uredbo Komisije (ES) št. 883/2001 z dne 24. aprila 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede trgovine s tretjimi državami s proizvodi vinskega sektorja (4), je treba zaradi jasnosti v Uredbi (ES) št. 747/2001 sklic na Uredbo (EGS) št. 3590/85 nadomestiti z novim sklicem na Uredbo (ES) št. 883/2001.

| (5) | Za leto 2005 je treba obseg novih tarifnih kvot izračunati sorazmerno z osnovnim obsegom, navedenim v Sporazumu, v sorazmerju z delom obdobja, ki se je izteklo pred datumom začetka veljavnosti Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Za leto 2005 je treba obseg novih tarifnih kvot izračunati sorazmerno z osnovnim obsegom, navedenim v Sporazumu, v sorazmerju z delom obdobja, ki se je izteklo pred datumom začetka veljavnosti Sporazuma.

| (6) | Zaradi lažjega upravljanja v letu 2005 dveh tarifnih kvot, ki že obstajata v Uredbi (ES) št. 747/2001 za vina s poreklom iz Alžirije, je treba spremeniti količine, uvožene v okviru navedenih kvot glede na ustrezne tarifne kvote, odprte v skladu z Uredbo (ES) št. 747/2001, kakor je spremenjena s to uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi lažjega upravljanja v letu 2005 dveh tarifnih kvot, ki že obstajata v Uredbi (ES) št. 747/2001 za vina s poreklom iz Alžirije, je treba spremeniti količine, uvožene v okviru navedenih kvot glede na ustrezne tarifne kvote, odprte v skladu z Uredbo (ES) št. 747/2001, kakor je spremenjena s to uredbo.

| (7) | Ker začne ta sporazum veljati 1. septembra 2005, se ta uredba uporablja od istega dne. |
| --- | --- |

(7)

Ker začne ta sporazum veljati 1. septembra 2005, se ta uredba uporablja od istega dne.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 747/2001 se spremeni:

| 1. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 3
  Posebni pogoji za upravičenost do tarifnih kvot za določena vina
  Za uveljavljanje tarifnih kvot Skupnosti iz prilog I do III pod zaporednimi številkami 09.1001, 09.1107 in 09.1205 mora vina spremljati ali potrdilo o označbi porekla, ki ga skladno z vzorcem, določenim v Prilogi XII, izdajo ustrezni alžirski, maroški ali tunizijski organi, ali dokument VI 1 ali izvleček VI 2, izpolnjen skladno s členom 32(2) Uredbe (ES) št. 883/2001.“. |
| --- | --- |

1.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 3

Posebni pogoji za upravičenost do tarifnih kvot za določena vina

Za uveljavljanje tarifnih kvot Skupnosti iz prilog I do III pod zaporednimi številkami 09.1001, 09.1107 in 09.1205 mora vina spremljati ali potrdilo o označbi porekla, ki ga skladno z vzorcem, določenim v Prilogi XII, izdajo ustrezni alžirski, maroški ali tunizijski organi, ali dokument VI 1 ali izvleček VI 2, izpolnjen skladno s členom 32(2) Uredbe (ES) št. 883/2001.“.

| 2. | Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Za leto 2005 je treba obseg tarifnih kvot Skupnosti, za katere se obdobje veljavnosti kvote začne pred datumom začetka veljavnosti Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter Ljudsko demokratično republiko Alžirijo na drugi strani, razen obsega tarifnih kvot za vina z zaporednima številkama 09.1001 in 09.1003, zmanjšati v sorazmerju z delom obdobja, ki se je izteklo pred navedenim datumom.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne 1. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 109, 19.4.2001, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 503/2005 (UL L 83, 1.4.2005, str. 13).

1

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

2

(3)  UL L 343, 20.12.1985, str. 20.

3

(4)  UL L 128, 10.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 908/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 56).

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

ALŽIRIJA

Ne glede na pravila za razlago kombinirane nomenklature se šteje, da ima besedilo poimenovanja teh proizvodov samo okvirno vrednost, uporaba preferencialne sheme pa je v okviru te priloge določena z obsegom vključenosti v oznake KN, ki obstajajo v času sprejetja te uredbe. Kadar so navedene oznake ex KN, se preferencialna shema določi s hkratno uporabo oznake KN in ustreznega poimenovanja.

DEL A

Tarifne kvote

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Pododdelek TARIC | Poimenovanje blaga | Obdobje veljavnosti kvote | Obseg kvote (v tonah neto teže)
  Dajatev znotraj kvote | Dajatev znotraj kvote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1002 | 0409 00 00 | | Med, naravni | od 1.1. do 31.12. | 100 | Izjema |
| 09.1004 | 0603 | | Rezano cvetje in cvetni brsti, primerni za šopke ali za okras, sveže, posušeno, pobarvano, beljeno, impregnirano ali drugače pripravljeno | od 1.1. do 31.12. | 100 | Izjema |
| 09.1005 | 0604 | | Listje, veje in drugi deli rastlin, brez cvetov ali cvetnih brstov, in trave, mahovi in lišaji, primerni za šopke ali za okras, sveži, posušeni, pobarvani, beljeni, impregnirani ali drugače pripravljeni | od 1.1. do 31.12. | 100 | Izjema |
| 09.1006 | ex 0701 90 50 | | Nov krompir, svež ali ohlajen | od 1.1. do 31.3. | 5 000 | Izjema |
| 09.1007 | 0809 10 00 | | Marelice, sveže | od 1.1. do 31.12. | 1 000 | Izjema (1) |
| 09.1008 | 0810 10 00 | | Jagode, sveže | od 1.11. do 31.3. | 500 | Izjema |
| 09.1009 | 1509 | | Oljčno olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano | od 1.1. do 31.12. | 1 000 | Izjema |
| 1510 00 | | Druga olja, dobljena izključno iz oljk, in njihove frakcije, prečiščena ali neprečiščena, toda kemično nemodificirana, vključno mešanice teh olj ali frakcij z olji ali frakcijami iz tar. št. 1509 |
| 09.1010 | ex 1512 19 90 | 10 | Olje iz sončničnih semen, prečiščeno | od 1.1. do 31.12. | 25 000 | Izjema |
| 09.1011 | 2002 10 10 | | Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, olupljen | od 1.1. do 31.12. | 300 | Izjema |
| 09.1012 | 2002 90 31
  2002 90 39
  2002 90 91
  2002 90 99 | | Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, razen celega ali v kosih, z vsebnostjo suhe snovi ne manj kot 12 mas. % | od 1.1. do 31.12. | 300 | Izjema |
| 09.1013 | 2009 50 | | Paradižnikov sok | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 09.1014 | ex 2009 80 35 | 40, 91 | Marelični sok | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema (1) |
| ex 2009 80 38 | 93, 97 |
| ex 2009 80 79 | 40, 80 |
| ex 2009 80 86 | 50, 80 |
| ex 2009 80 89 | 50, 80 |
| ex 2009 80 99 | 15, 92 |
| 09.1001 | ex 2204 21 79 | 71 | Vina, upravičena do ene izmed naslednjih označb porekla: Aïn Bessem-Bouira, Médéa, Coteaux du Zaccar, Dahra, Coteaux de Mascara, Monts du Tessalah, Coteaux de Tlemcen, z dejansko vsebnostjo alkohola do vključno 15 vol. %, v embalaži s prostornino 2 litra ali manj | od 1.1. do 31.12. | 224 000 hl | Izjema |
| ex 2204 21 80 | 71 |
| ex 2204 21 84 | 51 |
| ex 2204 21 85 | 71 |
| 09.1003 | 2204 10 19
  2204 10 99 | | Peneča vina, druga | od 1.1. do 31.12. | 224 000 hl | Izjema |
| 2204 21 10
  2204 21 79 | | Druga vina iz svežega grozdja |
| ex 2204 21 80 | 71
  79
  80 |
| 2204 21 84 | |
| ex 2204 21 85 | 71
  79
  80 |
| ex 2204 21 94 | 20 |
| ex 2204 21 98 | 20 |
| ex 2204 21 99
  2204 29 10
  2204 29 65 | 10 |
| ex 2204 29 75
  2204 29 83 | 10 |
| ex 2204 29 84 | 20 |
| ex 2204 29 94 | 20 |
| ex 2204 29 98 | 20 |
| ex 2204 29 99 | 10 |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Pododdelek TARIC

Poimenovanje blaga

Obdobje veljavnosti kvote

Obseg kvote (v tonah neto teže)

Dajatev znotraj kvote

Dajatev znotraj kvote

09.1002

0409 00 00

Med, naravni

od 1.1. do 31.12.

100

Izjema

09.1004

0603

Rezano cvetje in cvetni brsti, primerni za šopke ali za okras, sveže, posušeno, pobarvano, beljeno, impregnirano ali drugače pripravljeno

od 1.1. do 31.12.

100

Izjema

09.1005

0604

Listje, veje in drugi deli rastlin, brez cvetov ali cvetnih brstov, in trave, mahovi in lišaji, primerni za šopke ali za okras, sveži, posušeni, pobarvani, beljeni, impregnirani ali drugače pripravljeni

od 1.1. do 31.12.

100

Izjema

09.1006

ex 0701 90 50

Nov krompir, svež ali ohlajen

od 1.1. do 31.3.

5 000

Izjema

09.1007

0809 10 00

Marelice, sveže

od 1.1. do 31.12.

1 000

Izjema (1)

09.1008

0810 10 00

Jagode, sveže

od 1.11. do 31.3.

500

Izjema

09.1009

1509

Oljčno olje in njegove frakcije, prečiščeno ali neprečiščeno, toda kemično nemodificirano

od 1.1. do 31.12.

1 000

Izjema

1510 00

Druga olja, dobljena izključno iz oljk, in njihove frakcije, prečiščena ali neprečiščena, toda kemično nemodificirana, vključno mešanice teh olj ali frakcij z olji ali frakcijami iz tar. št. 1509

09.1010

ex 1512 19 90

10

Olje iz sončničnih semen, prečiščeno

od 1.1. do 31.12.

25 000

Izjema

09.1011

2002 10 10

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, olupljen

od 1.1. do 31.12.

300

Izjema

09.1012

2002 90 31

2002 90 39

2002 90 91

2002 90 99

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, razen celega ali v kosih, z vsebnostjo suhe snovi ne manj kot 12 mas. %

od 1.1. do 31.12.

300

Izjema

09.1013

2009 50

Paradižnikov sok

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

09.1014

ex 2009 80 35

40, 91

Marelični sok

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema (1)

ex 2009 80 38

93, 97

ex 2009 80 79

40, 80

ex 2009 80 86

50, 80

ex 2009 80 89

50, 80

ex 2009 80 99

15, 92

09.1001

ex 2204 21 79

71

Vina, upravičena do ene izmed naslednjih označb porekla: Aïn Bessem-Bouira, Médéa, Coteaux du Zaccar, Dahra, Coteaux de Mascara, Monts du Tessalah, Coteaux de Tlemcen, z dejansko vsebnostjo alkohola do vključno 15 vol. %, v embalaži s prostornino 2 litra ali manj

od 1.1. do 31.12.

224 000 hl

Izjema

ex 2204 21 80

71

ex 2204 21 84

51

ex 2204 21 85

71

09.1003

2204 10 19

2204 10 99

Peneča vina, druga

od 1.1. do 31.12.

224 000 hl

Izjema

2204 21 10

2204 21 79

Druga vina iz svežega grozdja

ex 2204 21 80

71

79

80

2204 21 84

ex 2204 21 85

71

79

80

ex 2204 21 94

20

ex 2204 21 98

20

ex 2204 21 99

2204 29 10

2204 29 65

10

ex 2204 29 75

2204 29 83

10

ex 2204 29 84

20

ex 2204 29 94

20

ex 2204 29 98

20

ex 2204 29 99

10

DEL B

Referenčne količine

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Pododdelek TARIC | Poimenovanje blaga | Obdobje veljavnosti referenčne količine | Obseg referenčne količine
  (v tonah neto teže) | Dajatev znotraj referenčne količine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.0410 | 0704 10 00 | | Cvetača in brokoli, sveži ali ohlajeni | od 1.1. do 14.4. in od 1.12. do 31.12. | 1 000 | Izjema |
| 0704 20 00 | | Brstični ohrovt, svež ali ohlajen | od 1.1. do 31.12. |
| 0704 90 | | Drugo zelje, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene | od 1.1. do 31.12. |
| 18.0420 | 0709 52 00 | | Gomoljike, sveže ali ohlajene | od 1.1. do 31.12. | 100 | Izjema |
| 18.0430 | ex 2005 10 00 | 10
  20
  40 | Homogenizirani beluši, korenje in mešanice vrtnin, pripravljeni ali konzervirani drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjeni | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0440 | ex 2005 10 00 | 30
  80 | Druge homogenizirane vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen belušev, korenja in mešanic vrtnin | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0450 | 2005 51 00 | | Fižol v zrnu, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjen | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0460 | 2005 60 00 | | Beluši, pripravljeni ali konzervirani drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjeni | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0470 | 2005 90 50 | | Okrogle artičoke, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0480 | 2005 90 60 | | Korenje, pripravljeno ali konzervirano drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjeno | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0490 | 2005 90 70 | | Mešanice vrtnin, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0500 | 2005 90 80 | | Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0510 | 2007 91 90 | | Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste, dobljeni s toplotno obdelavo agrumov, z vsebnostjo sladkorja do vključno 13. mas %, razen homogeniziranih izdelkov | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0520 | 2007 99 91 | | Jabolčni pire, vključno s kompoti, z vsebnostjo sladkorja do vključno 13. mas % | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema |
| 18.0530 | 2007 99 98 | | Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste, dobljeni s toplotno obdelavo drugega sadja, z vsebnostjo sladkorja do vključno 13. mas %, razen homogeniziranih izdelkov | od 1.1. do 31.12. | 200 | Izjema“ |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Pododdelek TARIC

Poimenovanje blaga

Obdobje veljavnosti referenčne količine

Obseg referenčne količine

(v tonah neto teže)

Dajatev znotraj referenčne količine

18.0410

0704 10 00

Cvetača in brokoli, sveži ali ohlajeni

od 1.1. do 14.4. in od 1.12. do 31.12.

1 000

Izjema

0704 20 00

Brstični ohrovt, svež ali ohlajen

od 1.1. do 31.12.

0704 90

Drugo zelje, kolerabice, ohrovt in podobne užitne kapusnice, sveže ali ohlajene

od 1.1. do 31.12.

18.0420

0709 52 00

Gomoljike, sveže ali ohlajene

od 1.1. do 31.12.

100

Izjema

18.0430

ex 2005 10 00

10

20

40

Homogenizirani beluši, korenje in mešanice vrtnin, pripravljeni ali konzervirani drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjeni

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0440

ex 2005 10 00

30

80

Druge homogenizirane vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene, razen belušev, korenja in mešanic vrtnin

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0450

2005 51 00

Fižol v zrnu, pripravljen ali konzerviran drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjen

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0460

2005 60 00

Beluši, pripravljeni ali konzervirani drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjeni

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0470

2005 90 50

Okrogle artičoke, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0480

2005 90 60

Korenje, pripravljeno ali konzervirano drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjeno

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0490

2005 90 70

Mešanice vrtnin, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0500

2005 90 80

Druge vrtnine, pripravljene ali konzervirane drugače, kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjene

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0510

2007 91 90

Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste, dobljeni s toplotno obdelavo agrumov, z vsebnostjo sladkorja do vključno 13. mas %, razen homogeniziranih izdelkov

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0520

2007 99 91

Jabolčni pire, vključno s kompoti, z vsebnostjo sladkorja do vključno 13. mas %

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema

18.0530

2007 99 98

Džemi, sadni želeji, marmelade, pireji in paste, dobljeni s toplotno obdelavo drugega sadja, z vsebnostjo sladkorja do vključno 13. mas %, razen homogeniziranih izdelkov

od 1.1. do 31.12.

200

Izjema“

---

(1)  Izjema se uporablja le za dajatev ad valorem.

1

ad valorem

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1461/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 9. septembra 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti njenega člena 24(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1422/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz melase v sektorju sladkorja in spremembi Uredbe (EGS) št. 785/68 (2) predvideva, da se cena CIF pri uvozu melase, določena v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 785/68 (3), upošteva kot „reprezentativna cena“. Ta cena velja za standardno kakovost, določeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1422/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz melase v sektorju sladkorja in spremembi Uredbe (EGS) št. 785/68 (2) predvideva, da se cena CIF pri uvozu melase, določena v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 785/68 (3), upošteva kot „reprezentativna cena“. Ta cena velja za standardno kakovost, določeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (2) | Pri določitvi reprezentativnih cen je treba upoštevati vse razpoložljive podatke iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 785/68, razen v primerih iz člena 4 te uredbe ter, če je to primerno, se lahko cene določijo na način iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi reprezentativnih cen je treba upoštevati vse razpoložljive podatke iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 785/68, razen v primerih iz člena 4 te uredbe ter, če je to primerno, se lahko cene določijo na način iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (3) | Za prilagoditev cen za nestandardno kakovost je treba glede na kakovost ponujene melase cene zvišati ali znižati v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(3)

Za prilagoditev cen za nestandardno kakovost je treba glede na kakovost ponujene melase cene zvišati ali znižati v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (4) | V primeru razlik med sprožitveno ceno zadevnega proizvoda in reprezentativno ceno je treba določiti dodatne uvozne dajatve pod pogoji, predvidenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 1422/95. V primeru odprave uvoznih dajatev v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 je treba določiti posebne količine za te dajatve. |
| --- | --- |

(4)

V primeru razlik med sprožitveno ceno zadevnega proizvoda in reprezentativno ceno je treba določiti dodatne uvozne dajatve pod pogoji, predvidenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 1422/95. V primeru odprave uvoznih dajatev v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 je treba določiti posebne količine za te dajatve.

| (5) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za zadevne proizvode je treba določiti v skladu s členom 1(2) ter členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za zadevne proizvode je treba določiti v skladu s členom 1(2) ter členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1422/95.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne dajatve za uvoz proizvodov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1422/95 so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 79/2003 (UL L 13, 18.1.2003, str. 4).

2

(3)  UL 145, 27.6.1968, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1422/95.

3

---

PRILOGA

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 9. septembra 2005

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev za uvoz 100 kg neto teže zadevnega proizvoda zaradi odprave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,84 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,24 | — | 0 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev za uvoz 100 kg neto teže zadevnega proizvoda zaradi odprave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 (1)

1703 10 00 (2)

10,84

—

0

1703 90 00 (2)

11,24

—

0

---

(1)  V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 ta znesek nadomesti stopnjo dajatve skupne carinske tarife, določeno za te proizvode.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določeno v prvem členu spremenjene Uredbe (EGS) št. 785/68.

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1462/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1), spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 680/2002, in zlasti drugega pododstavka člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(a) te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(a) te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Uredba (ES) št. 1260/2001 predvideva, da je pri določitvi nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, nedenaturiran in izvožen brez nadaljnje predelave, treba upoštevati položaj na trgu Skupnosti ter na svetovnem trgu za sladkor in zlasti elemente cene in stroškov, določene v členu 28 te uredbe. Isti člen določa, da je treba upoštevati tudi ekonomski vidik predvidenega izvoza. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1260/2001 predvideva, da je pri določitvi nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, nedenaturiran in izvožen brez nadaljnje predelave, treba upoštevati položaj na trgu Skupnosti ter na svetovnem trgu za sladkor in zlasti elemente cene in stroškov, določene v členu 28 te uredbe. Isti člen določa, da je treba upoštevati tudi ekonomski vidik predvidenega izvoza.

| (3) | Nadomestilo za surovi sladkor je treba določiti glede na standardno kakovost. Slednja je določena v točki II Priloge I Uredbe (ES) št. 1260/2001. Poleg tega je treba to nadomestilo določiti v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Kandirani sladkor je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za dodelitev izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2). Tako izračunano nadomestilo za aromatiziran ali obarvan sladkor velja za njegovo vsebnost saharoze in je skladno s tem določeno za 1 % te vsebnosti. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za surovi sladkor je treba določiti glede na standardno kakovost. Slednja je določena v točki II Priloge I Uredbe (ES) št. 1260/2001. Poleg tega je treba to nadomestilo določiti v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Kandirani sladkor je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za dodelitev izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2). Tako izračunano nadomestilo za aromatiziran ali obarvan sladkor velja za njegovo vsebnost saharoze in je skladno s tem določeno za 1 % te vsebnosti.

| (4) | V posebnih primerih je mogoče višino nadomestila določiti z drugimi pravnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(4)

V posebnih primerih je mogoče višino nadomestila določiti z drugimi pravnimi instrumenti.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti vsake dva tedna. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti vsake dva tedna. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti.

| (6) | Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(6)

Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (7) | Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja iz Skupnosti v te dežele velja za zelo umetno. |
| --- | --- |

(7)

Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja iz Skupnosti v te dežele velja za zelo umetno.

| (8) | Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom proizvodov, ki jim je bilo dodeljeno izvozno nadomestilo, v Skupnost, se nadomestila za proizvode, zajete v tej uredbi, ne določijo za vse države zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

(8)

Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom proizvodov, ki jim je bilo dodeljeno izvozno nadomestilo, v Skupnost, se nadomestila za proizvode, zajete v tej uredbi, ne določijo za vse države zahodnega Balkana.

| (9) | Ob upoštevanju teh dejavnikov in trenutnega položaja na trgu za sladkor ter zlasti kotacij ali cen za sladkor znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu je treba določiti ustrezno višino nadomestil. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju teh dejavnikov in trenutnega položaja na trgu za sladkor ter zlasti kotacij ali cen za sladkor znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu je treba določiti ustrezno višino nadomestil.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Nadomestila za izvoz izdelkov, naštetih v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturiranega in brez nadaljnje predelave, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 214, 8.9.1995, str. 16.

2

---

PRILOGA

NADOMESTILA ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE 9. SEPTEMBRA 2005 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,88 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,88 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3759 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,59 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,83 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,83 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze 100 kg neto teže proizvoda | 0,3759 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta št. 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,88 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,88 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3759

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,59

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,83

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,83

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze 100 kg neto teže proizvoda

0,3759

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta št. 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1463/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 4. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti druge alinee odstavka 5 člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Za 4. delni razpis za beli sladkor, izdan v skladu z Uredbo (ES) št. 1138/2005, se največja višina nadomestila za izvoz v nekatere tretje države določi na 40,687 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 185, 16.7.2005, str. 3.

2

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1464/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti.

| (3) | Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode.

| (4) | Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod.

| (5) | Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita.

| (6) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (7) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (8) | Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 13).

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 8. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 64,61 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 83,07 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 64,61 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 69,23 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 53,07 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 11,54 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 73,84 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 72,34 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 72,34 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 72,34 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 55,38 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 75,80 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 52,61 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 55,38 |
| N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so:







  C10 | : | Vse namembne države. |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

64,61

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

55,38

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

55,38

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

83,07

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

64,61

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

55,38

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

55,38

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

73,84

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

60,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

69,23

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

53,07

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

11,54

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

73,84

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

73,84

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

73,84

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

73,84

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

72,34

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

55,38

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

72,34

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

55,38

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

55,38

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

72,34

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

55,38

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

75,80

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

52,61

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

55,38

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

---

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

| C10 | : | Vse namembne države. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1465/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo.

| (2) | Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo.

| (3) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo, izraženo v toni škroba, predvideno v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1722/93, znaša:

| (a) | 29,26 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa; |
| --- | --- |

(a)

29,26 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa;

| (b) | 39,89 EUR/t za krompirjev škrob. |
| --- | --- |

(b)

39,89 EUR/t za krompirjev škrob.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1548/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

2

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1466/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) iin zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo.

| (6) | V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah.

| (8) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvoženih kot blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, se določijo tako, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

2

(3)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1584/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 9. septembra 2005 uporabljajo za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi i k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis proizvodov (2) | Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3), | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza v obliki: | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3), | 3,150 | 3,175 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 2,993 | 2,993 |
| – – v drugih primerih | 4,615 | 4,615 |
| – glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3), | 1,996 | 2,021 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 2,245 | 2,245 |
| – – v drugih primerih | 3,461 | 3,461 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 2,993 | 2,993 |
| – drugo (vključno z nepredelanim) | 4,615 | 4,615 |
| Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3), | 2,585 | 2,604 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | 2,993 | 2,993 |
| – v drugih primerih | 4,615 | 4,615 |
| ex 1006 30 | Brušen riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – dolgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljen riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis proizvodov (2)

Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3),

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza v obliki:

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3),

3,150

3,175

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

2,993

2,993

– – v drugih primerih

4,615

4,615

– glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3),

1,996

2,021

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

2,245

2,245

– – v drugih primerih

3,461

3,461

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

2,993

2,993

– drugo (vključno z nepredelanim)

4,615

4,615

Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3),

2,585

2,604

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

2,993

2,993

– v drugih primerih

4,615

4,615

ex 1006 30

Brušen riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– dolgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljen riž

—

—

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004 in za blago, našteto v Tabeli I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

(2)  Za kmetijske proizvode, ki se pridobijo s predelavo osnovnega proizvoda ali/in vsebovanih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005.

(3)  Zadevno blago spada pod oznako KN 3505 10 50.

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(5)  Za sirupe pod oznakami KN NC 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, pridobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se izvozno nadomestilo nanaša samo na glukozni sirup.

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1467/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 8. septembra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1468/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 2. do 8. septembra 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1058/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ječmena 4,89 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1469/2005

z dne 8. septembra 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 2. do 8. septembra 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 6,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. septembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. septembra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 15.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/34

---

SKLEP PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU–IZRAEL št. 1/2005

z dne 29. avgusta 2005

o ustanovitvi pododborov Pridružitvenega odbora

(2005/640/ES)

PRIDRUŽITVENI SVET EU–IZRAEL JE –

ob upoštevanju Evro-sredozemskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odnosi med EU in državami v južnem Sredozemlju postajajo vse bolj kompleksni zaradi izvajanja evro-sredozemskih sporazumov in nadaljevanja evro-sredozemskega partnerstva. Poleg tega delovanje evropske sosedske politike in njenih akcijskih načrtov na različnih sektorskih področjih zahteva oblikovanje predlaganih pododborov. |
| --- | --- |

(1)

Odnosi med EU in državami v južnem Sredozemlju postajajo vse bolj kompleksni zaradi izvajanja evro-sredozemskih sporazumov in nadaljevanja evro-sredozemskega partnerstva. Poleg tega delovanje evropske sosedske politike in njenih akcijskih načrtov na različnih sektorskih področjih zahteva oblikovanje predlaganih pododborov.

| (2) | Člen 73 Sporazuma predvideva ustanovitev delovnih skupin in organov (v nadaljnjem besedilu pododbori), potrebnih za izvajanje Sporazuma – |
| --- | --- |

(2)

Člen 73 Sporazuma predvideva ustanovitev delovnih skupin in organov (v nadaljnjem besedilu pododbori), potrebnih za izvajanje Sporazuma –

SKLENIL:

Člen 1

S tem sklepom se ustanovijo pododbori Pridružitvenega odbora EU–Izrael, našteti v Prilogi I, in sprejmejo poslovniki navedenih pododborov iz Priloge II.

Pododbori delujejo v pristojnosti Pridružitvenega odbora, kateremu poročajo po vsakem zasedanju. Ti pododbori nimajo pristojnosti odločanja.

Pridružitveni odbor sprejme vsak potreben ukrep za zagotovitev dobrega delovanja teh pododborov in o tem obvesti Pridružitveni svet.

Pridružitveni svet lahko ustanovi druge pododbore ali skupine oziroma ukine obstoječe pododbore ali skupine.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 29. avgusta 2005

Za Pridružitveni svet

Predsednik

S. SHALOM

---

PRILOGA I

PRIDRUŽITVENI SPORAZUM EU–IZRAEL

PODODBORI, PRIKLJUČENI PRIDRUŽITVENEMU ODBORU

| 1. | Politični dialog in sodelovanje |
| --- | --- |

1.

Politični dialog in sodelovanje

| 2. | Gospodarske in finančne zadeve |
| --- | --- |

2.

Gospodarske in finančne zadeve

| 3. | Socialne in migracijske zadeve |
| --- | --- |

3.

Socialne in migracijske zadeve

| 4. | Carinsko sodelovanje in obdavčevanje |
| --- | --- |

4.

Carinsko sodelovanje in obdavčevanje

| 5. | Kmetijstvo in ribištvo |
| --- | --- |

5.

Kmetijstvo in ribištvo

| 6. | Notranji trg |
| --- | --- |

6.

Notranji trg

| 7. | Industrija, trgovina in storitve |
| --- | --- |

7.

Industrija, trgovina in storitve

| 8. | Pravosodje in pravne zadeve |
| --- | --- |

8.

Pravosodje in pravne zadeve

| 9. | Promet, energetika in okolje |
| --- | --- |

9.

Promet, energetika in okolje

| 10. | Raziskave, inovacije, informacijska družba, izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

10.

Raziskave, inovacije, informacijska družba, izobraževanje in kultura

---

PRILOGA II

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 1

Politični dialog in sodelovanje

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih, in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Skupne vrednote






  — | Demokracija, človekove pravice in temeljne svoboščine |
| --- | --- | --- |

(a)

Skupne vrednote

—

Demokracija, človekove pravice in temeljne svoboščine

| — | Boj proti antisemitizmu |
| --- | --- |

—

Boj proti antisemitizmu

| — | Boj proti rasizmu in ksenofobiji, vključno z islamofobijo |
| --- | --- |

—

Boj proti rasizmu in ksenofobiji, vključno z islamofobijo

| (b) | Regionalna in mednarodna vprašanja






  — | Sodelovanje v okviru SZVP/EVOP, krizno upravljanje |
| --- | --- | --- |

(b)

Regionalna in mednarodna vprašanja

—

Sodelovanje v okviru SZVP/EVOP, krizno upravljanje

| — | Razmere na Srednjem vzhodu |
| --- | --- |

—

Razmere na Srednjem vzhodu

| — | Neširjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vključno z balističnimi izstrelki |
| --- | --- |

—

Neširjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vključno z balističnimi izstrelki

| — | Nedovoljen promet z vojaško opremo |
| --- | --- |

—

Nedovoljen promet z vojaško opremo

| — | Boj proti terorizmu |
| --- | --- |

—

Boj proti terorizmu

| — | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

—

Mednarodne organizacije

| — | Regionalno sodelovanje (vključno z usklajevanjem regionalnih vprašanj, ki izhajajo iz drugih pododborov) |
| --- | --- |

—

Regionalno sodelovanje (vključno z usklajevanjem regionalnih vprašanj, ki izhajajo iz drugih pododborov)

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov zvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 2

Gospodarske in finančne zadeve

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Makroekonomske politike |
| --- | --- |

(a)

Makroekonomske politike

| (b) | Strukturne gospodarske politike |
| --- | --- |

(b)

Strukturne gospodarske politike

| (c) | Finančne storitve (makroekonomski vidiki) in trgi kapitala |
| --- | --- |

(c)

Finančne storitve (makroekonomski vidiki) in trgi kapitala

| (d) | Pretok kapitala in plačila |
| --- | --- |

(d)

Pretok kapitala in plačila

| (e) | Finančni predpisi (npr. upravljanje javnih financ in transparentnost) |
| --- | --- |

(e)

Finančni predpisi (npr. upravljanje javnih financ in transparentnost)

| (f) | Pokojnine in socialna varnost (gospodarski vidiki) |
| --- | --- |

(f)

Pokojnine in socialna varnost (gospodarski vidiki)

| (g) | Statistika |
| --- | --- |

(g)

Statistika

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 3

Socialne in migracijske zadeve

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Socialna problematika v post-industrijskih družbah |
| --- | --- |

(a)

Socialna problematika v post-industrijskih družbah

| (b) | Boj proti diskriminaciji, vključno z vprašanji glede invalidnosti |
| --- | --- |

(b)

Boj proti diskriminaciji, vključno z vprašanji glede invalidnosti

| (c) | Javno zdravje |
| --- | --- |

(c)

Javno zdravje

| (d) | Enake možnosti |
| --- | --- |

(d)

Enake možnosti

| (e) | Pretok delovne sile |
| --- | --- |

(e)

Pretok delovne sile

| (f) | Migracijske politike |
| --- | --- |

(f)

Migracijske politike

| (g) | Politika delovne sile |
| --- | --- |

(g)

Politika delovne sile

| (h) | Socialna zaščita |
| --- | --- |

(h)

Socialna zaščita

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 4

Carinsko sodelovanje in obdavčevanje

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Splošni carinski postopki, carinska nomenklatura, carinsko vrednotenje |
| --- | --- |

(a)

Splošni carinski postopki, carinska nomenklatura, carinsko vrednotenje

| (b) | Vprašanja v zvezi s pravili o poreklu |
| --- | --- |

(b)

Vprašanja v zvezi s pravili o poreklu

| (c) | Tarifni režimi |
| --- | --- |

(c)

Tarifni režimi

| (d) | Carinsko sodelovanje |
| --- | --- |

(d)

Carinsko sodelovanje

| (e) | Obdavčevanje |
| --- | --- |

(e)

Obdavčevanje

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več ali vsemi zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 5

Kmetijstvo in ribištvo

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Kmetijstvo in predelani kmetijski proizvodi (vključno s trgovino) |
| --- | --- |

(a)

Kmetijstvo in predelani kmetijski proizvodi (vključno s trgovino)

| (b) | Sanitarna in fitosanitarna vprašanja |
| --- | --- |

(b)

Sanitarna in fitosanitarna vprašanja

| (c) | Razvoj podeželja in regionalno sodelovanje |
| --- | --- |

(c)

Razvoj podeželja in regionalno sodelovanje

| (d) | Ribiški proizvodi, vključno s trgovino |
| --- | --- |

(d)

Ribiški proizvodi, vključno s trgovino

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 6

Notranji trg

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preuči tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Zakonodajno in upravno sodelovanje na področju tehničnih predpisov, standardov in ugotavljanja skladnosti |
| --- | --- |

(a)

Zakonodajno in upravno sodelovanje na področju tehničnih predpisov, standardov in ugotavljanja skladnosti

| (b) | Konkurenčna politika |
| --- | --- |

(b)

Konkurenčna politika

| (c) | Javna naročila |
| --- | --- |

(c)

Javna naročila

| (d) | Pravice intelektualne, industrijske in poslovne lastnine |
| --- | --- |

(d)

Pravice intelektualne, industrijske in poslovne lastnine

| (e) | Storitve (politična in regulativna vprašanja) |
| --- | --- |

(e)

Storitve (politična in regulativna vprašanja)

| (f) | Pravica do ustanavljanja, pravo družb |
| --- | --- |

(f)

Pravica do ustanavljanja, pravo družb

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 7

Industrija, trgovina in storitve

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih in ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Podjetniška politika in industrijsko sodelovanje |
| --- | --- |

(a)

Podjetniška politika in industrijsko sodelovanje

| (b) | Izvajanje določb o trgovini Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta o evropski sosedski politiki (ENP) |
| --- | --- |

(b)

Izvajanje določb o trgovini Pridružitvenega sporazuma in akcijskega načrta o evropski sosedski politiki (ENP)

| (c) | Bilateralna vprašanja v zvezi s trgovino |
| --- | --- |

(c)

Bilateralna vprašanja v zvezi s trgovino

| (d) | Storitve in naložbe (trgovinski vidiki, vključno z začetkom dvostranskih pogajanj) |
| --- | --- |

(d)

Storitve in naložbe (trgovinski vidiki, vključno z začetkom dvostranskih pogajanj)

| (e) | Priprava trgovinskih sporazumov o tehničnih predpisih, standardih in ugotavljanju skladnosti |
| --- | --- |

(e)

Priprava trgovinskih sporazumov o tehničnih predpisih, standardih in ugotavljanju skladnosti

| (f) | Sodelovanje na področju vprašanj v zvezi z e-poslovanjem |
| --- | --- |

(f)

Sodelovanje na področju vprašanj v zvezi z e-poslovanjem

| (g) | Turizem |
| --- | --- |

(g)

Turizem

| (h) | Mednarodno razvojno sodelovanje (vprašanja dostopa EU–Izrael) |
| --- | --- |

(h)

Mednarodno razvojno sodelovanje (vprašanja dostopa EU–Izrael)

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 8

Pravosodje in pravne zadeve

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih In ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Migracijska vprašanja |
| --- | --- |

(a)

Migracijska vprašanja

| (b) | Azil |
| --- | --- |

(b)

Azil

| (c) | Posebni ukrepi za boj proti terorizmu na področju pravosodja in notranjih zadev |
| --- | --- |

(c)

Posebni ukrepi za boj proti terorizmu na področju pravosodja in notranjih zadev

| (d) | Boj proti organiziranemu kriminalu, vključno s trgovino z ljudmi |
| --- | --- |

(d)

Boj proti organiziranemu kriminalu, vključno s trgovino z ljudmi

| (e) | Mamila |
| --- | --- |

(e)

Mamila

| (f) | Pranje denarja, finančni in gospodarski kriminal |
| --- | --- |

(f)

Pranje denarja, finančni in gospodarski kriminal

| (g) | Policijsko in pravosodno sodelovanje |
| --- | --- |

(g)

Policijsko in pravosodno sodelovanje

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 9

Promet, energetika in okolje

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih In ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Prevoz |
| --- | --- |

(a)

Prevoz

| (b) | Energetika |
| --- | --- |

(b)

Energetika

| (c) | Okolje |
| --- | --- |

(c)

Okolje

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

Poslovnik

Pododbor EU–Izrael št. 10

Raziskave, inovacije, informacijska družba, izobraževanje in kultura

1.   Sestava in predsedovanje

Pododbor sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in držav članic ter izraelske vlade. Izmenično mu predsedujeta obe pogodbenici. Vsaka stran imenuje svojega predsednika.

2.   Vloga

Pododbor je forum za razpravo, posvetovanje in ocenjevanje ter deluje pod vodstvom Pridružitvenega odbora, ki mu poroča po vsakem svojem zasedanju. Pododbor nima nikakršne pristojnosti odločanja, lahko pa Pridružitvenemu odboru predloži predloge.

3.   Področje dela

Pododbor obravnava izvajanje Pridružitvenega sporazuma ter z njim povezanega akcijskega načrta evropske sosedske politike, vključno na spodaj naštetih področjih In ocenjuje napredek pri ciljih in ukrepih, ki so bili opredeljeni in dogovorjeni v akcijskem načrtu. Po potrebi obravnava sodelovanje na področju javne uprave. Preučuje tudi vse težave, ki nastanejo na spodaj naštetih področjih, in predlaga možne ukrepe za njihovo odpravo.

| (a) | Znanost in tehnološke inovacije |
| --- | --- |

(a)

Znanost in tehnološke inovacije

| (b) | Sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in izmenjave mladih |
| --- | --- |

(b)

Sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in izmenjave mladih

| (c) | Kulturno sodelovanje |
| --- | --- |

(c)

Kulturno sodelovanje

| (d) | Informacijska družba |
| --- | --- |

(d)

Informacijska družba

| (e) | Avdiovizualna politika |
| --- | --- |

(e)

Avdiovizualna politika

| (f) | Sodelovanje civilne družbe |
| --- | --- |

(f)

Sodelovanje civilne družbe

Ta seznam ni popoln in Pridružitveni odbor lahko doda še druga vprašanja.

Pododbor lahko preučuje vprašanja, povezana z enim ali več (ali vsemi) zgoraj naštetimi področji.

4.   Sekretariat

Predstavnik Evropske komisije in predstavnik izraelske vlade skupaj opravljata funkcijo stalnih sekretarjev pododbora.

Vsa sporočila, namenjena pododboru, se pošljejo sekretarjema. Sekretarja sta odgovorna za pripravo zasedanj pododborov, vključno z datumi in dnevnimi redi.

5.   Zasedanja

Pododbor zaseda glede na potrebe, ki jih narekujejo okoliščine, in načeloma najmanj enkrat letno. Zasedanje se lahko skliče na zahtevo predsednika katere koli pogodbenice, ki zahtevo pošlje svojemu sekretarju, ta pa naprej drugi pogodbenici. Po prejemu zahteve za zasedanje pododbora sekretar druge pogodbenice odgovori v petnajstih delovnih dneh. Kjer je mogoče in če se s tem strinjata obe pogodbenici, se lahko več zasedanj pododborov razvrsti v več dnevih.

V nujnih primerih se lahko zasedanje pododbora skliče hitreje, če se obe pogodbenici s tem strinjata. Vse zahteve za sklic zasedanja morajo biti v pisni obliki.

Vsa zasedanja pododbora potekajo ob času in v kraju, o katerih se dogovorita obe pogodbenici.

Zasedanje skliče pristojni sekretar po dogovoru s predsednikom. Pred vsakim zasedanjem se predsednika obvesti o predvideni sestavi delegacij obeh pogodbenic.

Če se obe pogodbenici strinjata, lahko pododbor na zasedanje povabi strokovnjake, da predložijo zahtevane posebne informacije.

6.   Dnevni red zasedanj

Vse zahteve glede točk dnevnega reda zasedanj pododbora je treba nasloviti na sekretarja.

Za vsako zasedanje predsednik pripravi začasni dnevni red, ki ga pristojni sekretar pošlje drugemu sekretarju najkasneje deset dni pred začetkom zasedanja.

Na začasnem dnevnem redu so točke, glede katerih je sekretar prejel zahtevo najmanj petnajst dni pred začetkom zasedanja. Podporno dokumentacijo morata obe pogodbenici prejeti najmanj sedem dni pred zasedanjem. Ta rok se lahko skrajša v nujnih primerih, če se obe pogodbenici s tem strinjata.

Pododbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja.

7.   Zapisnik

Zapisnik sestavita in odobrita oba sekretarja po vsakem zasedanju. Sekretarja pododbora naslovita na sekretarje in predsednika Pridružitvenega odbora izvod zapisnika, v katerem so predstavljeni predlogi in priporočila pododbora.

8.   Obveščanje javnosti

Če ni določeno drugače, zasedanja pododbora niso javna in ustrezni zapisniki so zaupni.

---

| 9.9.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 233/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 233/52

---

PRIPOROČILO PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU–IZRAEL št. 1/2005

z dne 26. aprila 2005

o izvajanju akcijskega načrta EU–Izrael

(2005/641/ES)

PRIDRUŽITVENI SVET EU–IZRAEL JE –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani in zlasti člena 69 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni svet je na podlagi člena 69 Evro-mediteranskega sporazuma pristojen za pripravo ustreznih priporočil za namene doseganja ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni svet je na podlagi člena 69 Evro-mediteranskega sporazuma pristojen za pripravo ustreznih priporočil za namene doseganja ciljev Sporazuma.

| (2) | V skladu s členom 79 Evro-mediteranskega sporazuma stranki sprejmeta vse potrebne splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti, ki jih imata na podlagi tega sporazuma in skrbita za doseganje ciljev, določenih s tem sporazumom. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 79 Evro-mediteranskega sporazuma stranki sprejmeta vse potrebne splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti, ki jih imata na podlagi tega sporazuma in skrbita za doseganje ciljev, določenih s tem sporazumom.

| (3) | Akcijski načrt EU–Izrael bo pripomogel k izvajanju Evro-mediteranskega sporazuma med strankama s pripravo in sprejetjem konkretnih ukrepov za praktično usmeritev izvajanja. |
| --- | --- |

(3)

Akcijski načrt EU–Izrael bo pripomogel k izvajanju Evro-mediteranskega sporazuma med strankama s pripravo in sprejetjem konkretnih ukrepov za praktično usmeritev izvajanja.

| (4) | Akcijski načrt ima dvojni cilj, in sicer določitev konkretnih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti strank, določenih v Evro-mediteranskem sporazumu, ter zagotavljanje širšega okvira za nadaljnjo krepitev odnosov EU–Izrael, da bi se dosegla višja raven gospodarskega povezovanja in poglobljeno politično sodelovanje, v skladu s splošnimi cilji Evro-mediteranskega sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Akcijski načrt ima dvojni cilj, in sicer določitev konkretnih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti strank, določenih v Evro-mediteranskem sporazumu, ter zagotavljanje širšega okvira za nadaljnjo krepitev odnosov EU–Izrael, da bi se dosegla višja raven gospodarskega povezovanja in poglobljeno politično sodelovanje, v skladu s splošnimi cilji Evro-mediteranskega sporazuma.

| (5) | Stranki Evro-mediteranskega sporazuma sta odobrili besedilo akcijskega načrta EU–Izrael – |
| --- | --- |

(5)

Stranki Evro-mediteranskega sporazuma sta odobrili besedilo akcijskega načrta EU–Izrael –

SESTAVIL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Edini člen

Pridružitveni svet priporoča, da stranki izvajata akcijski načrt EU-Izrael (1), kolikor je to izvajanje usmerjeno v doseganje ciljev Evro-mediteranskega sporazuma.

V Bruslju, 26. aprila 2005

Za Pridružitveni svet

Predsednik

S. SHALOM

---

(1)  http://register.consilium.eu.int

1

---