# Eiropas Savienības L 266/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 266 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 11. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 266

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 11. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1645/2005 (2005. gada 6. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000, ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1646/2005 (2005. gada 6. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2604/2000, ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus par dažu polietilēntereftalāta (PET) veidu importu, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā | 10 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1647/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 15 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1648/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Beļģijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū | 17 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1649/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Polijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū | 20 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1650/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Itālijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū | 23 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1651/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū | 26 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1652/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Francijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū | 29 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1653/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar ko atver tarifu kvotas un paredz nodokļus, kuri šajās tarifu kvotās piemērojami dažu Alžīrijas izcelsmes apstrādātu lauksaimniecības produktu importam Eiropas Kopienā | 32 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1654/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 874/2004, ar ko nosaka sabiedriskās kārtības noteikumus par pirmā līmeņa domēna .eu ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1655/2005 (2005. gada 10. oktobris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 50 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1656/2005 (2005. gada 10. oktobris) par sertifikātu piešķiršanu augstas kvalitātes svaigas, dzesinātas, saldētas liellopu gaļas importam | 53 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1657/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar ko nosaka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas neļķēm un rozēm, lai piemērotu režīmu, kas regulē dažu veidu ziedkopības produktu ievedumus ar izcelsmi Jordānijā | 54 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1658/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū | 56 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1645/2005 (2005. gada 6. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000, ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1646/2005 (2005. gada 6. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2604/2000, ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus par dažu polietilēntereftalāta (PET) veidu importu, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā

10

Komisijas Regula (EK) Nr. 1647/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

15

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1648/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Beļģijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

17

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1649/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Polijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

20

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1650/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Itālijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

23

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1651/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

26

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1652/2005 (2005. gada 10. oktobris) par pastāvīga konkursa izsludināšanu Francijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

29

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1653/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar ko atver tarifu kvotas un paredz nodokļus, kuri šajās tarifu kvotās piemērojami dažu Alžīrijas izcelsmes apstrādātu lauksaimniecības produktu importam Eiropas Kopienā

32

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1654/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 874/2004, ar ko nosaka sabiedriskās kārtības noteikumus par pirmā līmeņa domēna .eu ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju (
  1
  )

eu

1

35

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1655/2005 (2005. gada 10. oktobris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

50

Komisijas Regula (EK) Nr. 1656/2005 (2005. gada 10. oktobris) par sertifikātu piešķiršanu augstas kvalitātes svaigas, dzesinātas, saldētas liellopu gaļas importam

53

Komisijas Regula (EK) Nr. 1657/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar ko nosaka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas neļķēm un rozēm, lai piemērotu režīmu, kas regulē dažu veidu ziedkopības produktu ievedumus ar izcelsmi Jordānijā

54

Komisijas Regula (EK) Nr. 1658/2005 (2005. gada 10. oktobris), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

56

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 28. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficītu Itālijā | 57 |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 20. septembris), lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 59 |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 3. oktobris), ar ko groza Protokolu par Tiesas Statūtiem, lai paredzētu nosacījumus un ierobežojumus attiecībā uz to, kā Tiesa pārskata Pirmās instances tiesas lēmumus | 60 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 12. septembris) par grozījumiem Lēmumā 2000/745/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme, citu starpā, ir Indijā | 62 |
| | * | Komisijas Ieteikums (2005. gada 19. septembris) par uzskaites nodalīšanu un izmaksu uzskaites sistēmām saskaņā ar elektroniskās komunikācijas reglamentējošiem noteikumiem (
  1
  ) | 64 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2005. gada 28. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficītu Itālijā

57

*

Padomes Lēmums (2005. gada 20. septembris), lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

59

*

Padomes Lēmums (2005. gada 3. oktobris), ar ko groza Protokolu par Tiesas Statūtiem, lai paredzētu nosacījumus un ierobežojumus attiecībā uz to, kā Tiesa pārskata Pirmās instances tiesas lēmumus

60

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 12. septembris) par grozījumiem Lēmumā 2000/745/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme, citu starpā, ir Indijā

62

*

Komisijas Ieteikums (2005. gada 19. septembris) par uzskaites nodalīšanu un izmaksu uzskaites sistēmām saskaņā ar elektroniskās komunikācijas reglamentējošiem noteikumiem (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1645/2005

(2005. gada 6. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000, ar ko ievieš galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta (“PET”) – ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar DIN (“Deutsche Industrienorm”) 53728, parasti deklarētu ar KN kodu 3907 60 20 – importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā (“attiecīgais ražojums”). Pasākumi izpaudās kā īpašs maksājums, kura summa bija no 0 līdz 41,3 euro par tonnu attiecībā uz atsevišķiem Indijas eksportētājiem, kas sadarbojās, un kā īpašs maksājums 41,3 euro par tonnu attiecībā uz visiem citiem Indijas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu konkrēta polietilēntereftalāta (“PET”) – ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku saskaņā ar DIN (“Deutsche Industrienorm”) 53728, parasti deklarētu ar KN kodu 3907 60 20 – importam, kura izcelsme, cita starpā, ir Indijā (“attiecīgais ražojums”). Pasākumi izpaudās kā īpašs maksājums, kura summa bija no 0 līdz 41,3 euro par tonnu attiecībā uz atsevišķiem Indijas eksportētājiem, kas sadarbojās, un kā īpašs maksājums 41,3 euro par tonnu attiecībā uz visiem citiem Indijas eksportētājiem.

B.   PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA

1.   PIEPRASĪJUMS VEIKT PĀRSKATĪŠANU

| (2) | Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Komisija no attiecīgā ražojuma Indijas ražotāja South Asian Petrochem Limited (“pieteikuma iesniedzējs”) saņēma pieprasījumu sākt Regulas (EK) Nr. 2603/2000 paātrinātu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu citu attiecīgā ražojuma eksportētāju. Bez tam tas apgalvoja, ka nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu sākotnējās izmeklēšanas laikā (no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim), bet pēc tās. |
| --- | --- |

(2)

Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Komisija no attiecīgā ražojuma Indijas ražotāja South Asian Petrochem Limited (“pieteikuma iesniedzējs”) saņēma pieprasījumu sākt Regulas (EK) Nr. 2603/2000 paātrinātu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu citu attiecīgā ražojuma eksportētāju. Bez tam tas apgalvoja, ka nav eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu sākotnējās izmeklēšanas laikā (no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim), bet pēc tās.

2.   PAĀTRINĀTĀS PĀRSKATĪŠANAS UZSĀKŠANA

| (3) | Komisija izskatīja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 20. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju un pēc tam, kad Kopienas attiecīgajai ražošanas nozarei bija dota iespēja izteikt viedokli, Komisija ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) sāka Regulas (EK) Nr. 2603/2000 paātrinātu pārskatīšanu attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija izskatīja pieteikuma iesniedzēja iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 20. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju un pēc tam, kad Kopienas attiecīgajai ražošanas nozarei bija dota iespēja izteikt viedokli, Komisija ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) sāka Regulas (EK) Nr. 2603/2000 paātrinātu pārskatīšanu attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju.

3.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (4) | Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, kuru izskatīja Regulā (EK) Nr. 2603/2000 (skat. 1. apsvērumu). |
| --- | --- |

(4)

Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, kuru izskatīja Regulā (EK) Nr. 2603/2000 (skat. 1. apsvērumu).

4.   IZMEKLĒŠANAS PERIODS

| (5) | Subsidēšanas izmeklēšana aptvēra periodu no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”). |
| --- | --- |

(5)

Subsidēšanas izmeklēšana aptvēra periodu no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”).

5.   IESAISTĪTĀS PERSONAS

| (6) | Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam un Indijas valdībai par izmeklēšanas uzsākšanu. Turklāt tā deva iespēju citām ieinteresētājām personām rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tomēr Komisija nesaņēma nevienu šāda viedokļa izklāstu vai pieprasījumu uzklausīt. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam un Indijas valdībai par izmeklēšanas uzsākšanu. Turklāt tā deva iespēju citām ieinteresētājām personām rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tomēr Komisija nesaņēma nevienu šāda viedokļa izklāstu vai pieprasījumu uzklausīt.

| (7) | Komisija nosūtīja pieteikuma iesniedzējam anketu un noteiktajā termiņā saņēma pilnīgu atbildi. Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanas mērķim, un veica pārbaudes vizītes pieteikuma iesniedzēja uzņēmumos Kalkutā un Haldijā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja pieteikuma iesniedzējam anketu un noteiktajā termiņā saņēma pilnīgu atbildi. Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanas mērķim, un veica pārbaudes vizītes pieteikuma iesniedzēja uzņēmumos Kalkutā un Haldijā.

C.   PĀRSKATĪŠANAS DARBĪBAS JOMA

| (8) | Komisija pārbaudīja tās pašas subsīdiju shēmas, kuras analizēja sākotnējā izmeklēšanā. Tā pārbaudīja arī, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis citas subsīdiju shēmas vai saņēmis īpašas subsīdijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija pārbaudīja tās pašas subsīdiju shēmas, kuras analizēja sākotnējā izmeklēšanā. Tā pārbaudīja arī, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis citas subsīdiju shēmas vai saņēmis īpašas subsīdijas saistībā ar attiecīgo ražojumu.

D.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   JAUNA EKSPORTĒTĀJA STATUSS

| (9) | Pieteikuma iesniedzējs varēja pietiekami pierādīt, ka tas ne tieši, ne netieši nebija saistīts ne ar vienu ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie kompensācijas pasākumi saistībā ar attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(9)

Pieteikuma iesniedzējs varēja pietiekami pierādīt, ka tas ne tieši, ne netieši nebija saistīts ne ar vienu ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie kompensācijas pasākumi saistībā ar attiecīgo ražojumu.

| (10) | Izmeklēšana apliecināja, ka pieteikuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējās izmeklēšanas periodā, proti, no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim, un ka tas sācis eksportēt uz Kopienu pēc šā perioda. Turklāt attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju neveica atsevišķu izmeklēšanu sākotnējās izmeklēšanas laikā citu iemeslu dēļ, nevis tāpēc, ka tas atteicās sadarboties ar Komisiju. |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšana apliecināja, ka pieteikuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējās izmeklēšanas periodā, proti, no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim, un ka tas sācis eksportēt uz Kopienu pēc šā perioda. Turklāt attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju neveica atsevišķu izmeklēšanu sākotnējās izmeklēšanas laikā citu iemeslu dēļ, nevis tāpēc, ka tas atteicās sadarboties ar Komisiju.

| (11) | Tādējādi tiek apstiprināts, ka pieteikuma iesniedzējs jāuzskata par jaunu eksportētāju. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 20. pantu pieteikuma iesniedzējam jānosaka individuāla kompensācijas maksājuma likme. |
| --- | --- |

(11)

Tādējādi tiek apstiprināts, ka pieteikuma iesniedzējs jāuzskata par jaunu eksportētāju. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 20. pantu pieteikuma iesniedzējam jānosaka individuāla kompensācijas maksājuma likme.

2.   SUBSIDĒŠANA

| (12) | Balstoties uz pieteikuma iesniedzēja atbildēm uz Komisijas anketu un turpmāk izmeklēšanas laikā savākto informāciju, izmeklēja šādas shēmas:






  — | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem; |
| --- | --- | --- |

(12)

Balstoties uz pieteikuma iesniedzēja atbildēm uz Komisijas anketu un turpmāk izmeklēšanas laikā savākto informāciju, izmeklēja šādas shēmas:

—

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;

| — | eksporta kredītu shēma; |
| --- | --- |

—

eksporta kredītu shēma;

| — | uz eksportu orientētas struktūras shēma/speciālās ekonomiskās zonas shēma; |
| --- | --- |

—

uz eksportu orientētas struktūras shēma/speciālās ekonomiskās zonas shēma;

| — | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma; |
| --- | --- |

—

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;

| — | ienākuma nodokļa atbrīvojuma sistēma; |
| --- | --- |

—

ienākuma nodokļa atbrīvojuma sistēma;

| — | Rietumbengālijas veicināšanas shēma. |
| --- | --- |

—

Rietumbengālijas veicināšanas shēma.

2.1.   SĀKOTNĒJI IZMEKLĒTĀS UN UZŅĒMUMA IZMANTOTĀS SHĒMAS

2.1.1.   Uz eksportu orientētas struktūras shēma (“UEOSS”)/speciālās ekonomiskās zonas shēma (“SEZS”)

a)   Juridiskais pamats

| (13) | Šīs shēmas pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Šis likums dod tiesības Indijas valdībai nākt klajā ar paziņojumiem attiecībā uz tirdzniecības politiku, agrāk – “eksporta–importa politiku” un kopš 2004. gada 1. septembra sauktu par “Ārējās tirdzniecības politiku”. Ārējās tirdzniecības politika 2004.–2009. gadā (“ĀTP”), kas ietver eksporta un importa politiku 2002.–2007. gadā, ir nozīmīga šā gadījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Turklāt Indijas valdība arī paredz procedūras, kas reglamentē ĀTP, izdevumā “Procedūru rokasgrāmata, I sējums” (“PR I”) (4). |
| --- | --- |

(13)

Šīs shēmas pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Šis likums dod tiesības Indijas valdībai nākt klajā ar paziņojumiem attiecībā uz tirdzniecības politiku, agrāk – “eksporta–importa politiku” un kopš 2004. gada 1. septembra sauktu par “Ārējās tirdzniecības politiku”. Ārējās tirdzniecības politika 2004.–2009. gadā (“ĀTP”), kas ietver eksporta un importa politiku 2002.–2007. gadā, ir nozīmīga šā gadījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Turklāt Indijas valdība arī paredz procedūras, kas reglamentē ĀTP, izdevumā “Procedūru rokasgrāmata, I sējums” (“PR I”) (4).

| (14) | Sīkāka informācija par šīm shēmām iekļauta ĀTP 6. nodaļā (UEOSS) un PR I 7. nodaļā (SEZS). |
| --- | --- |

(14)

Sīkāka informācija par šīm shēmām iekļauta ĀTP 6. nodaļā (UEOSS) un PR I 7. nodaļā (SEZS).

b)   Atbilstība

| (15) | Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visas savas preču produkcijas vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut UEOSS vai SEZS. Tomēr atšķirībā no pakalpojumu un lauksaimniecības jomas rūpniecības nozaru uzņēmumiem ir jāveic minimālais ieguldījums pamatlīdzekļos (10 miljonu Indijas rūpiju), lai atbilstu UEOSS. |
| --- | --- |

(15)

Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visas savas preču produkcijas vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut UEOSS vai SEZS. Tomēr atšķirībā no pakalpojumu un lauksaimniecības jomas rūpniecības nozaru uzņēmumiem ir jāveic minimālais ieguldījums pamatlīdzekļos (10 miljonu Indijas rūpiju), lai atbilstu UEOSS.

c)   Praktiskā īstenošana

| (16) | SEZS ir bijušās eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas shēmas (“EARZS”) tiesību pārņēmēja. SEZ ir īpaši izveidotas no muitas nodokļa nomaksas atbrīvotas zonas, un ĀTP tās uzskata par ārvalstu teritoriju tirdzniecības darījumu, maksājumu un nodokļu nolūkā. Indijas iestādes ir apstiprinājušas 35 SEZ. |
| --- | --- |

(16)

SEZS ir bijušās eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas shēmas (“EARZS”) tiesību pārņēmēja. SEZ ir īpaši izveidotas no muitas nodokļa nomaksas atbrīvotas zonas, un ĀTP tās uzskata par ārvalstu teritoriju tirdzniecības darījumu, maksājumu un nodokļu nolūkā. Indijas iestādes ir apstiprinājušas 35 SEZ.

| (17) | UEOS, no otras puses, ir ģeogrāfiski elastīgākas un tās var izveidot visā Indijā. Šī shēma papildina SEZS. |
| --- | --- |

(17)

UEOS, no otras puses, ir ģeogrāfiski elastīgākas un tās var izveidot visā Indijā. Šī shēma papildina SEZS.

| (18) | Pieteikumā darbībai šajās shēmās jāiekļauj sīka informācija turpmākajiem pieciem gadiem, cita starpā, par plānoto ražošanas apjomu, plānoto eksporta vērtību, importa prasībām un vietējām prasībām. Ja iestādes pieņem uzņēmuma pieteikumu, uzņēmumam tiek paziņoti noteikumi un nosacījumi, kas no tā izriet. Nolīgums, ar kuru uzņēmumam tiek piešķirts UEOSS vai SEZS uzņēmuma statuss, ir spēkā piecus gadus. To var atjaunot uz turpmākiem periodiem. |
| --- | --- |

(18)

Pieteikumā darbībai šajās shēmās jāiekļauj sīka informācija turpmākajiem pieciem gadiem, cita starpā, par plānoto ražošanas apjomu, plānoto eksporta vērtību, importa prasībām un vietējām prasībām. Ja iestādes pieņem uzņēmuma pieteikumu, uzņēmumam tiek paziņoti noteikumi un nosacījumi, kas no tā izriet. Nolīgums, ar kuru uzņēmumam tiek piešķirts UEOSS vai SEZS uzņēmuma statuss, ir spēkā piecus gadus. To var atjaunot uz turpmākiem periodiem.

| (19) | Svarīgs UEOS vai SEZ uzņēmuma pienākums saskaņā ar ĀTP ir gūt neto ārvalstu valūtas (“NĀV”) ieņēmumus, proti, attiecīgajā periodā (5 gadi) kopējai eksporta vērtībai ir jābūt lielākai par kopējo importēto preču vērtību. |
| --- | --- |

(19)

Svarīgs UEOS vai SEZ uzņēmuma pienākums saskaņā ar ĀTP ir gūt neto ārvalstu valūtas (“NĀV”) ieņēmumus, proti, attiecīgajā periodā (5 gadi) kopējai eksporta vērtībai ir jābūt lielākai par kopējo importēto preču vērtību.

| (20) | UEOSS/SEZS struktūras ir tiesīgas saņemt šādas priekšrocības:






  i) | atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem visa veida precēm (ieskaitot kapitālieguldījumu preces, izejvielas un palīgmateriālus), kas nepieciešamas izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to; |
| --- | --- | --- |

(20)

UEOSS/SEZS struktūras ir tiesīgas saņemt šādas priekšrocības:

i)

atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļiem visa veida precēm (ieskaitot kapitālieguldījumu preces, izejvielas un palīgmateriālus), kas nepieciešamas izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to;

| ii) | atbrīvojumu no akcīzes nodokļa precēm, kas iepirktas iekšzemē; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojumu no akcīzes nodokļa precēm, kas iepirktas iekšzemē;

| iii) | centrālā tirdzniecības nodokļa, kas samaksāts par iekšzemē iepirktām precēm, atmaksāšanu; |
| --- | --- |

iii)

centrālā tirdzniecības nodokļa, kas samaksāts par iekšzemē iepirktām precēm, atmaksāšanu;

| iv) | “nodokļu atmaksāšanu visām ražošanas likmēm” attiecībā uz mazutu, kas iepirkts vietējos naftas uzņēmumos; |
| --- | --- |

iv)

“nodokļu atmaksāšanu visām ražošanas likmēm” attiecībā uz mazutu, kas iepirkts vietējos naftas uzņēmumos;

| v) | iespēju pārdot daļu produkcijas vietējā tirgū, nomaksājot piemērojamos nodokļus gatavajai produkcijai, kā izņēmumu vispārējai prasībai eksportēt visu produkciju; |
| --- | --- |

v)

iespēju pārdot daļu produkcijas vietējā tirgū, nomaksājot piemērojamos nodokļus gatavajai produkcijai, kā izņēmumu vispārējai prasībai eksportēt visu produkciju;

| vi) | atbrīvojumu no ienākuma nodokļa, ar ko parasti apliek eksporta pārdošanā gūto peļņu, 10 gadu laikā pēc darbības sākšanas, bet ne ilgāk kā līdz 2010. gadam saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.A vai 10.B iedaļu; |
| --- | --- |

vi)

atbrīvojumu no ienākuma nodokļa, ar ko parasti apliek eksporta pārdošanā gūto peļņu, 10 gadu laikā pēc darbības sākšanas, bet ne ilgāk kā līdz 2010. gadam saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.A vai 10.B iedaļu;

| vii) | 100 % ārvalstu akciju kapitāla iespēju. |
| --- | --- |

vii)

100 % ārvalstu akciju kapitāla iespēju.

| (21) | Lai gan abu shēmu priekšrocības lielā mērā ir līdzīgas, tomēr ir atšķirības. Piemēram, tikai UEOS var saņemt 50 % atlaidi nodokļiem, kas maksājami par pārdošanas apjomiem vietējā tirgū (“DTA pārdošana”), savukārt, darbojoties SEZ, par šādu pārdošanu jāmaksā nodokļi 100 % apmērā. UEOS var pārdot līdz 50 % no tās iekšzemes apgrozījuma, piemērojot šādu pazeminātu likmi. |
| --- | --- |

(21)

Lai gan abu shēmu priekšrocības lielā mērā ir līdzīgas, tomēr ir atšķirības. Piemēram, tikai UEOS var saņemt 50 % atlaidi nodokļiem, kas maksājami par pārdošanas apjomiem vietējā tirgū (“DTA pārdošana”), savukārt, darbojoties SEZ, par šādu pārdošanu jāmaksā nodokļi 100 % apmērā. UEOS var pārdot līdz 50 % no tās iekšzemes apgrozījuma, piemērojot šādu pazeminātu likmi.

| (22) | Šo shēmu struktūras ir pakļautas muitas amatpersonu uzraudzībai saskaņā ar Indijas Muitas likuma 65. iedaļu. |
| --- | --- |

(22)

Šo shēmu struktūras ir pakļautas muitas amatpersonu uzraudzībai saskaņā ar Indijas Muitas likuma 65. iedaļu.

| (23) | Likumā noteikts, ka struktūrām īpašā formā jānodrošina visa importa, visu importēto materiālu patēriņa un izlietojuma, un eksporta pienācīga uzskaite. Šie dokumenti regulāri, kā var būt prasīts, jāiesniedz atbildīgajām iestādēm (“ceturkšņa un gada darba pārskati”). |
| --- | --- |

(23)

Likumā noteikts, ka struktūrām īpašā formā jānodrošina visa importa, visu importēto materiālu patēriņa un izlietojuma, un eksporta pienācīga uzskaite. Šie dokumenti regulāri, kā var būt prasīts, jāiesniedz atbildīgajām iestādēm (“ceturkšņa un gada darba pārskati”).

| (24) | Tomēr, kā teikts PR I 6.11.2. un 7.13.2. pantā “[UEOS vai SEZ struktūrai] nekad neizvirza prasību, lai katrs importa sūtījums atbilst tās eksportam, pārvedumiem citām struktūrām, DTA pārdošanai vai uzkrājumiem”. |
| --- | --- |

(24)

Tomēr, kā teikts PR I 6.11.2. un 7.13.2. pantā “[UEOS vai SEZ struktūrai] nekad neizvirza prasību, lai katrs importa sūtījums atbilst tās eksportam, pārvedumiem citām struktūrām, DTA pārdošanai vai uzkrājumiem”.

| (25) | Iekšzemes pārdošanu veic un uzskaita uz pašsertificēšanas pamata bez iepriekšēja brīdinājuma par īpašiem darījumiem. UEOS eksporta sūtījumu veikšanas procesu uzrauga muitas/akcīzes amatpersona, kas pastāvīgi strādā UEOS. Uzņēmumam Indijas valdībai jāatmaksā šādas pastāvīgas amatpersonas alga. |
| --- | --- |

(25)

Iekšzemes pārdošanu veic un uzskaita uz pašsertificēšanas pamata bez iepriekšēja brīdinājuma par īpašiem darījumiem. UEOS eksporta sūtījumu veikšanas procesu uzrauga muitas/akcīzes amatpersona, kas pastāvīgi strādā UEOS. Uzņēmumam Indijas valdībai jāatmaksā šādas pastāvīgas amatpersonas alga.

| (26) | “Ja nav noteikts citādi, visas SEZ struktūru darbības zonā, ieskaitot preču eksportu un reimportu, veicamas, izmantojot pašsertificēšanas procedūru”, teikts PR I 7.29. pantā. Tāpēc muitas iestādes neveic SEZ struktūras eksporta sūtījumu parastās pārbaudes. |
| --- | --- |

(26)

“Ja nav noteikts citādi, visas SEZ struktūru darbības zonā, ieskaitot preču eksportu un reimportu, veicamas, izmantojot pašsertificēšanas procedūru”, teikts PR I 7.29. pantā. Tāpēc muitas iestādes neveic SEZ struktūras eksporta sūtījumu parastās pārbaudes.

| (27) | Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs izmantoja UEOSS. SEZS netika izmantota, tāpēc nav nepieciešams analizēt šīs shēmas kompensējamību. Pieteikuma iesniedzējs izmantoja UEOSS, lai importētu izejvielas un kapitālieguldījumu preces, kas ir atbrīvotas no ievedmuitas nodokļiem, lai iepirktu preces, kas vietējā tirgū ir atbrīvotas no akcīzes nodokļa, lai saņemtu tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu, kā arī nodokļa atmaksāšanu mazutam un lai pārdotu daļu produkcijas vietējā tirgū. Tāpēc tas izmantoja visas 20. apsvēruma i) līdz v) punktā minētās priekšrocības. Pieteikuma iesniedzējs neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas UEOSS ienākuma nodokļa atbrīvojuma noteikumos (skat. 53. apsvērumu). |
| --- | --- |

(27)

Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs izmantoja UEOSS. SEZS netika izmantota, tāpēc nav nepieciešams analizēt šīs shēmas kompensējamību. Pieteikuma iesniedzējs izmantoja UEOSS, lai importētu izejvielas un kapitālieguldījumu preces, kas ir atbrīvotas no ievedmuitas nodokļiem, lai iepirktu preces, kas vietējā tirgū ir atbrīvotas no akcīzes nodokļa, lai saņemtu tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu, kā arī nodokļa atmaksāšanu mazutam un lai pārdotu daļu produkcijas vietējā tirgū. Tāpēc tas izmantoja visas 20. apsvēruma i) līdz v) punktā minētās priekšrocības. Pieteikuma iesniedzējs neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas UEOSS ienākuma nodokļa atbrīvojuma noteikumos (skat. 53. apsvērumu).

d)   Secinājumi par UEOSS

| (28) | UEOS atbrīvojumi no diviem ievedmuitas nodokļiem (tā saucamais “pamata muitas nodoklis” un “īpašais papildu muitas nodoklis”), tirdzniecības nodokļa atmaksāšana un nodokļu atmaksāšana mazutam ir Indijas valdības finanšu atbalsts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdības šādi atsakās no ieņēmumiem, kas varētu rasties, neesot šai shēmai, turklāt piešķir pieteikuma iesniedzējam priekšrocību pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē, jo tas saglabāja likviditāti, nemaksājot parasti maksājamos nodokļus un saņemot tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu. |
| --- | --- |

(28)

UEOS atbrīvojumi no diviem ievedmuitas nodokļiem (tā saucamais “pamata muitas nodoklis” un “īpašais papildu muitas nodoklis”), tirdzniecības nodokļa atmaksāšana un nodokļu atmaksāšana mazutam ir Indijas valdības finanšu atbalsts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valdības šādi atsakās no ieņēmumiem, kas varētu rasties, neesot šai shēmai, turklāt piešķir pieteikuma iesniedzējam priekšrocību pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē, jo tas saglabāja likviditāti, nemaksājot parasti maksājamos nodokļus un saņemot tirdzniecības nodokļa atmaksāšanu.

| (29) | Tomēr atbrīvojumi no akcīzes nodokļa un tā ievedmuitas ekvivalenta (tā saucamais “papildu muitas nodoklis”) nenozīmē atteikšanos no iegūstamiem ieņēmumiem. Samaksājot akcīzes un papildu muitas nodokli, tos varētu izmantot par kredītu savām turpmākajām nodokļu saistībām (tā saucamais “CENVAT mehānisms”). Tāpēc tie nav galīgie maksājumi. “CENVAT” kredīta gadījumā galīgs maksājums uzņēmumam ir vienīgi par pievienoto vērtību un nevis izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(29)

Tomēr atbrīvojumi no akcīzes nodokļa un tā ievedmuitas ekvivalenta (tā saucamais “papildu muitas nodoklis”) nenozīmē atteikšanos no iegūstamiem ieņēmumiem. Samaksājot akcīzes un papildu muitas nodokli, tos varētu izmantot par kredītu savām turpmākajām nodokļu saistībām (tā saucamais “CENVAT mehānisms”). Tāpēc tie nav galīgie maksājumi. “CENVAT” kredīta gadījumā galīgs maksājums uzņēmumam ir vienīgi par pievienoto vērtību un nevis izejmateriāliem.

| (30) | Tāpēc vienīgi atbrīvojums no pamata muitas nodokļa, no īpaša papildu muitas nodokļa, tirdzniecības nodokļa atmaksāšana un nodokļu atmaksāšana mazutam veido subsīdijas pamatregulas 2. panta nozīmē. Juridiski tās ir atkarīgas no eksporta darbības rezultātiem un tāpēc uzskatāmas par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. UEOS eksporta mērķis, kā paredzēts ĀTP 6.1. punktā, ir obligāts nosacījums, lai saņemtu atvieglojumus. |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc vienīgi atbrīvojums no pamata muitas nodokļa, no īpaša papildu muitas nodokļa, tirdzniecības nodokļa atmaksāšana un nodokļu atmaksāšana mazutam veido subsīdijas pamatregulas 2. panta nozīmē. Juridiski tās ir atkarīgas no eksporta darbības rezultātiem un tāpēc uzskatāmas par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. UEOS eksporta mērķis, kā paredzēts ĀTP 6.1. punktā, ir obligāts nosacījums, lai saņemtu atvieglojumus.

| (31) | Turklāt šīs subsīdijas nevar uzskatīt par pieļaujamām nodokļu atmaksāšanas sistēmām vai aizvietotājām atmaksāšanas sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas paredzēti pamatregulas I pielikumā (tā h) un i) apakšpunkts), II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietotājas atmaksāšanas sistēmas definīcija un noteikumi). |
| --- | --- |

(31)

Turklāt šīs subsīdijas nevar uzskatīt par pieļaujamām nodokļu atmaksāšanas sistēmām vai aizvietotājām atmaksāšanas sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas paredzēti pamatregulas I pielikumā (tā h) un i) apakšpunkts), II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietotājas atmaksāšanas sistēmas definīcija un noteikumi).

| (32) | Tā kā tirdzniecības nodokļa atmaksāšanas un ievedmuitas nodokļa atbrīvojuma noteikumus piemēro kapitālieguldījumu preču iegādei, tas jau neatbilst noteikumiem par pieļaujamajām atmaksāšanas sistēmām, jo šīs preces neizmanto ražošanas procesā, kā paredzēts I pielikuma h) apakšpunktā (tirdzniecības nodokļa atmaksāšana) un i) apakšpunktā (ievedmuitas nodokļu atbrīvojums). |
| --- | --- |

(32)

Tā kā tirdzniecības nodokļa atmaksāšanas un ievedmuitas nodokļa atbrīvojuma noteikumus piemēro kapitālieguldījumu preču iegādei, tas jau neatbilst noteikumiem par pieļaujamajām atmaksāšanas sistēmām, jo šīs preces neizmanto ražošanas procesā, kā paredzēts I pielikuma h) apakšpunktā (tirdzniecības nodokļa atmaksāšana) un i) apakšpunktā (ievedmuitas nodokļu atbrīvojums).

| (33) | Turklāt un arī attiecībā uz citām šīs shēmas priekšrocībām konstatēja, ka Indijas valdība nav izveidojusi efektīvu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā apjomā bez muitas nodokļa nomaksas iepirktās izejvielas vai izejvielas, kas pakļautas tirdzniecības nodokļa atmaksāšanai un nodokļu atmaksāšanai par mazutu, tika patērētas eksportētās produkcijas ražošanā (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksāšanas shēmu gadījumā pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). |
| --- | --- |

(33)

Turklāt un arī attiecībā uz citām šīs shēmas priekšrocībām konstatēja, ka Indijas valdība nav izveidojusi efektīvu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā apjomā bez muitas nodokļa nomaksas iepirktās izejvielas vai izejvielas, kas pakļautas tirdzniecības nodokļa atmaksāšanai un nodokļu atmaksāšanai par mazutu, tika patērētas eksportētās produkcijas ražošanā (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksāšanas shēmu gadījumā pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts).

| (34) | UEOS ir atļauts pārdot ievērojamu tās produkcijas daļu, līdz 50 % no gada apgrozījuma, vietējā tirgū. Tāpēc nav juridiski noteikta pienākuma eksportēt visu kopējo saražotās produkcijas apjomu. Turklāt pašsertificēšanas procedūras dēļ šie iekšzemes darījumi notiek bez valdības amatpersonas uzraudzības un kontroles. Tāpēc UEOS uzņēmuma telpas muitas zonā vismaz daļēji nav pakļautas Indijas iestāžu fiziskai pārbaudei. Tomēr tas paaugstina turpmāku pārbaudes elementu nozīmīgumu, īpaši saikni starp bez muitas nodokļa nomaksas iegādātu izejvielu un no tām ražotu eksporta produkciju, lai kvalificētu tos kā nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēmu. |
| --- | --- |

(34)

UEOS ir atļauts pārdot ievērojamu tās produkcijas daļu, līdz 50 % no gada apgrozījuma, vietējā tirgū. Tāpēc nav juridiski noteikta pienākuma eksportēt visu kopējo saražotās produkcijas apjomu. Turklāt pašsertificēšanas procedūras dēļ šie iekšzemes darījumi notiek bez valdības amatpersonas uzraudzības un kontroles. Tāpēc UEOS uzņēmuma telpas muitas zonā vismaz daļēji nav pakļautas Indijas iestāžu fiziskai pārbaudei. Tomēr tas paaugstina turpmāku pārbaudes elementu nozīmīgumu, īpaši saikni starp bez muitas nodokļa nomaksas iegādātu izejvielu un no tām ražotu eksporta produkciju, lai kvalificētu tos kā nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēmu.

| (35) | Attiecībā uz veiktajiem turpmākajiem pārbaudes pasākumiem jāatgādina, kā minēts 24. apsvērumā, ka UEOS jau de iure nekad netiek prasīts, lai katrs importa sūtījums atbilstu attiecīgās saražotās produkcijas galamērķim. Tomēr tikai šādas sūtījumu pārbaudes sniegtu Indijas iestādēm pietiekamu informāciju par izejvielu galamērķi, lai pārbaudītu to, ka nodokļu atbrīvojumi, tirdzniecības nodokļa atmaksāšana un nodokļu atmaksāšana par mazutu nepārsniedz eksporta ražošanai izmantotās izejvielas. Pamatojoties uz pašnovērtējumu par pārdošanas apjomu vietējā tirgū iesniegtie ikmēneša nodokļu pārskati, kurus regulāri vērtē Indijas iestādes, nav pietiekami. Arī uzņēmumu iekšējās sistēmas, kas tiek uzturētas, lai gan ĀTP tas nav juridiski noteikts, proti, partijas (sērijas) pārvaldības sistēmas, nav pietiekamas, lai aizvietotu šādu pamatprasību nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēmai. Turklāt valdībai jāizstrādā un jāievieš nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēma, un informācijas sistēmas izveidi nevajadzētu atstāt katra atsevišķa uzņēmuma vadības ziņā. Tādējādi konstatēja, ka Indijas ĀTP nav skaidri noteikts, ka UEOS jāatspoguļo saikne starp izejvielām un no tām saražoto produkciju, tāpēc Indijas valdība neizveidoja efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādas izejvielas un cik lielā apjomā ir patērētas, ražojot eksporta produkciju. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz veiktajiem turpmākajiem pārbaudes pasākumiem jāatgādina, kā minēts 24. apsvērumā, ka UEOS jau de iure nekad netiek prasīts, lai katrs importa sūtījums atbilstu attiecīgās saražotās produkcijas galamērķim. Tomēr tikai šādas sūtījumu pārbaudes sniegtu Indijas iestādēm pietiekamu informāciju par izejvielu galamērķi, lai pārbaudītu to, ka nodokļu atbrīvojumi, tirdzniecības nodokļa atmaksāšana un nodokļu atmaksāšana par mazutu nepārsniedz eksporta ražošanai izmantotās izejvielas. Pamatojoties uz pašnovērtējumu par pārdošanas apjomu vietējā tirgū iesniegtie ikmēneša nodokļu pārskati, kurus regulāri vērtē Indijas iestādes, nav pietiekami. Arī uzņēmumu iekšējās sistēmas, kas tiek uzturētas, lai gan ĀTP tas nav juridiski noteikts, proti, partijas (sērijas) pārvaldības sistēmas, nav pietiekamas, lai aizvietotu šādu pamatprasību nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēmai. Turklāt valdībai jāizstrādā un jāievieš nodokļu atmaksāšanas pārbaudes sistēma, un informācijas sistēmas izveidi nevajadzētu atstāt katra atsevišķa uzņēmuma vadības ziņā. Tādējādi konstatēja, ka Indijas ĀTP nav skaidri noteikts, ka UEOS jāatspoguļo saikne starp izejvielām un no tām saražoto produkciju, tāpēc Indijas valdība neizveidoja efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādas izejvielas un cik lielā apjomā ir patērētas, ražojot eksporta produkciju.

| (36) | Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktisko izmantoto izejvielu apjomu, lai gan tas būtu bijis nepieciešams, neesot efektīvai pārbaudes sistēmai (pamatregulas II pielikuma, II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts), un nepārbaudīja, vai nav atmaksāti pārlieku lieli līdzekļi. |
| --- | --- |

(36)

Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktisko izmantoto izejvielu apjomu, lai gan tas būtu bijis nepieciešams, neesot efektīvai pārbaudes sistēmai (pamatregulas II pielikuma, II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts), un nepārbaudīja, vai nav atmaksāti pārlieku lieli līdzekļi.

| (37) | Pēc tam, kad tas kļuva zināms, iesniedzējs apgalvoja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, kad novērtēja UEOSS, šajā gadījuma neizmantoja to pašu metodiku pamatregulas 22. panta 4. punkta nozīmē. Jāatzīmē, ka eksportētāji sākotnējā izmeklēšanā sniedza pierādījumus, ka netika atmaksāti pārlieku lieli līdzekļi, un šā iemesla dēļ UEOSS sākotnēji nekompensēja nodokļa atbrīvojumu izejvielu iepirkumiem. |
| --- | --- |

(37)

Pēc tam, kad tas kļuva zināms, iesniedzējs apgalvoja, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu, kad novērtēja UEOSS, šajā gadījuma neizmantoja to pašu metodiku pamatregulas 22. panta 4. punkta nozīmē. Jāatzīmē, ka eksportētāji sākotnējā izmeklēšanā sniedza pierādījumus, ka netika atmaksāti pārlieku lieli līdzekļi, un šā iemesla dēļ UEOSS sākotnēji nekompensēja nodokļa atbrīvojumu izejvielu iepirkumiem.

| (38) | Tomēr šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs nesniedza šādus pierādījumus. Šajā saistībā arī jāatzīmē, ka tas pārdeva attiecīgo ražojumu arī vietējā tirgū, proti, ne visas bez muitas nodokļa nomaksas iegādātās izejvielas izmantoja, ražojot produkciju eksportam. Turklāt īpaši tas, ka saskaņā ar Indijas likumu UEOSS eksportētājiem nav obligāti jāraugās, lai importa sūtījumi atbilst attiecīgās saražotās produkcijas galamērķim, ir apstāklis, ko nekonstatēja sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc šajā gadījumā shēmu novērtēja saskaņā ar pamatregulas 22. panta 4. punktu, kas nosaka, ka jāņem vērā jauni apstākļi. Tādējādi tiek apstiprināts pašreizējais atzinums par to, ka UEOSS neveido pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas vai aizvietotājas atmaksāšanas sistēmu. |
| --- | --- |

(38)

Tomēr šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējs nesniedza šādus pierādījumus. Šajā saistībā arī jāatzīmē, ka tas pārdeva attiecīgo ražojumu arī vietējā tirgū, proti, ne visas bez muitas nodokļa nomaksas iegādātās izejvielas izmantoja, ražojot produkciju eksportam. Turklāt īpaši tas, ka saskaņā ar Indijas likumu UEOSS eksportētājiem nav obligāti jāraugās, lai importa sūtījumi atbilst attiecīgās saražotās produkcijas galamērķim, ir apstāklis, ko nekonstatēja sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc šajā gadījumā shēmu novērtēja saskaņā ar pamatregulas 22. panta 4. punktu, kas nosaka, ka jāņem vērā jauni apstākļi. Tādējādi tiek apstiprināts pašreizējais atzinums par to, ka UEOSS neveido pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas vai aizvietotājas atmaksāšanas sistēmu.

e)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (39) | Tādējādi, neesot pieļaujamai nodokļu atmaksāšanas vai aizvietotājas atmaksāšanas sistēmai, kompensējamais ieguvums ir visu ievedmuitas nodokļu (pamata muitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis), kas parasti maksājami, veicot importu, atbrīvojums, kā arī tirdzniecības nodokļa atmaksāšana un nodokļu atmaksāšana mazutam pārskatīšanas izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(39)

Tādējādi, neesot pieļaujamai nodokļu atmaksāšanas vai aizvietotājas atmaksāšanas sistēmai, kompensējamais ieguvums ir visu ievedmuitas nodokļu (pamata muitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis), kas parasti maksājami, veicot importu, atbrīvojums, kā arī tirdzniecības nodokļa atmaksāšana un nodokļu atmaksāšana mazutam pārskatīšanas izmeklēšanas laikā.

| (40) | Pēc tam, kad tas kļuva zināms, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka subsīdijas apjoms, ieskaitot procentu korekcijas vienreizējām subsīdijām, jāaprēķina, tikai pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda 7 mēnešiem, kuru laikā tas veica komercdarbību. Alternatīvi pieteikuma iesniedzējs pieprasīja apsvērt 10 mēnešu periodu, kas aptver ražošanas sākotnējo pārbaudes laiku. |
| --- | --- |

(40)

Pēc tam, kad tas kļuva zināms, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka subsīdijas apjoms, ieskaitot procentu korekcijas vienreizējām subsīdijām, jāaprēķina, tikai pamatojoties uz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda 7 mēnešiem, kuru laikā tas veica komercdarbību. Alternatīvi pieteikuma iesniedzējs pieprasīja apsvērt 10 mēnešu periodu, kas aptver ražošanas sākotnējo pārbaudes laiku.

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķina kā saņēmējam piešķirto labumu, kura esība ir konstatēta izmeklēšanas periodā. Atbilstoši šim pašam nosacījumam un EK parastajai praksei izvēlējās 12 mēnešu periodu kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, un atzinumi pamatojas uz šo laikposmu. Neviens pamatregulas noteikums neparedz, ka uzņēmuma darbības sākumposmu nevajadzētu aplūkot. Tāpēc pieteikuma iesniedzēja prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķina kā saņēmējam piešķirto labumu, kura esība ir konstatēta izmeklēšanas periodā. Atbilstoši šim pašam nosacījumam un EK parastajai praksei izvēlējās 12 mēnešu periodu kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, un atzinumi pamatojas uz šo laikposmu. Neviens pamatregulas noteikums neparedz, ka uzņēmuma darbības sākumposmu nevajadzētu aplūkot. Tāpēc pieteikuma iesniedzēja prasību noraidīja.

i)   Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis) un tirdzniecības nodokļa atmaksāšana izejvielām.

| (42) | Pieteikuma iesniedzējam piešķiramo subsīdiju summu aprēķināja, pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas periodā neuzliktajiem ievedmuitas nodokļiem (pamata ievedmuitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis) par importētajiem materiāliem, kā arī uz tirdzniecības nodokli un nodokļu atmaksāšanu par mazutu, par kuriem ir tiesības saņemt atmaksāšanu. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja eksporta apgrozījumam kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva subsīdijas likmi – 12,6 %. |
| --- | --- |

(42)

Pieteikuma iesniedzējam piešķiramo subsīdiju summu aprēķināja, pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas periodā neuzliktajiem ievedmuitas nodokļiem (pamata ievedmuitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis) par importētajiem materiāliem, kā arī uz tirdzniecības nodokli un nodokļu atmaksāšanu par mazutu, par kuriem ir tiesības saņemt atmaksāšanu. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja eksporta apgrozījumam kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva subsīdijas likmi – 12,6 %.

| (43) | Šajā saistībā pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka tikai tā subsīdijas summas daļa, kas ir tieši pieskaitāma attiecīgajam ražojumam, jāizmanto kā skaitītājs. Pieteikuma iesniedzējs mazā apjomā ražo PET ar zemu viskozitāti kā attiecīgo ražojumu un kā starpražojumu – amorfas PET granulas, kas neietilpst šīs izmeklēšanas ražojumos. Pieteikuma iesniedzējs ierosināja noteikt subsīdijas summu, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma apgrozījumu attiecībā pret kopējo apgrozījumu. |
| --- | --- |

(43)

Šajā saistībā pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka tikai tā subsīdijas summas daļa, kas ir tieši pieskaitāma attiecīgajam ražojumam, jāizmanto kā skaitītājs. Pieteikuma iesniedzējs mazā apjomā ražo PET ar zemu viskozitāti kā attiecīgo ražojumu un kā starpražojumu – amorfas PET granulas, kas neietilpst šīs izmeklēšanas ražojumos. Pieteikuma iesniedzējs ierosināja noteikt subsīdijas summu, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma apgrozījumu attiecībā pret kopējo apgrozījumu.

| (44) | Tomēr jāatzīmē, ka dažādās izejvielas nevar pašas par sevi sasaistīt ne ar attiecīgo ražojumu, ne ar zemas viskozitātes PET un starpražojumu, jo tās pašas izejvielas varētu izmantot visu šo produkcijas veidu ražošanā. Turklāt, kā izklāstīts 32. un 38. apsvērumā, nebija pienācīgas pārbaudes sistēmas attiecībā uz izejvielu galamērķi. Šādā gadījumā un atbilstoši pamatregulas 7. panta 2. punktam, lai noteiktu subsīdijas summu attiecīgajam ražojumam, gan skaitītāju, gan saucēju noteica, pamatojoties uz kopējo pieteikuma iesniedzēja ražojumu klāstu. Iesniedzējs nepierādīja, ka alternatīva metodika dotu iespēju iegūt precīzāku rezultātu. Īpaši jāatzīmē, ka pat gadījumā, ja prasību pieņemtu, saucēju proporcionāli samazinātu, šādi iegūstot identisku kopējo rezultātu. |
| --- | --- |

(44)

Tomēr jāatzīmē, ka dažādās izejvielas nevar pašas par sevi sasaistīt ne ar attiecīgo ražojumu, ne ar zemas viskozitātes PET un starpražojumu, jo tās pašas izejvielas varētu izmantot visu šo produkcijas veidu ražošanā. Turklāt, kā izklāstīts 32. un 38. apsvērumā, nebija pienācīgas pārbaudes sistēmas attiecībā uz izejvielu galamērķi. Šādā gadījumā un atbilstoši pamatregulas 7. panta 2. punktam, lai noteiktu subsīdijas summu attiecīgajam ražojumam, gan skaitītāju, gan saucēju noteica, pamatojoties uz kopējo pieteikuma iesniedzēja ražojumu klāstu. Iesniedzējs nepierādīja, ka alternatīva metodika dotu iespēju iegūt precīzāku rezultātu. Īpaši jāatzīmē, ka pat gadījumā, ja prasību pieņemtu, saucēju proporcionāli samazinātu, šādi iegūstot identisku kopējo rezultātu.

ii)   Kapitālieguldījumu preču atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem (pamata muitas nodoklis un īpašs papildu muitas nodoklis).

| (45) | Atšķirībā no izejvielām, kapitālieguldījumu preces netiek fiziski iekļautas gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu izmeklēšanai pakļautā uzņēmuma ieguvumu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajām kapitālieguldījumu precēm, šo summu sadalot uz periodu, kas atbilst normālam šādu kapitālieguldījumu preču nolietojuma periodam attiecīgā ražojuma nozarē (18,465 gadi), iegūstot nolietojuma likmi 5,42 %. Šādi aprēķinātu summu, kas pēc tam ir attiecināma uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, koriģē, pieskaitot procentu ieņēmumus šajā periodā, lai atspoguļotu ieguvuma vērtību laika gaitā un šādi noteiktu pilnu ieguvumu, ko saņēmējs ir ieguvis no šīs shēmas. Pieskaitītā procentu summa pamatojās uz Indijas tirgus procentu likmi pārskata izmeklēšanas periodā. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva subsīdijas likmi – 0,9 %. |
| --- | --- |

(45)

Atšķirībā no izejvielām, kapitālieguldījumu preces netiek fiziski iekļautas gatavajās precēs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu izmeklēšanai pakļautā uzņēmuma ieguvumu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajām kapitālieguldījumu precēm, šo summu sadalot uz periodu, kas atbilst normālam šādu kapitālieguldījumu preču nolietojuma periodam attiecīgā ražojuma nozarē (18,465 gadi), iegūstot nolietojuma likmi 5,42 %. Šādi aprēķinātu summu, kas pēc tam ir attiecināma uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, koriģē, pieskaitot procentu ieņēmumus šajā periodā, lai atspoguļotu ieguvuma vērtību laika gaitā un šādi noteiktu pilnu ieguvumu, ko saņēmējs ir ieguvis no šīs shēmas. Pieskaitītā procentu summa pamatojās uz Indijas tirgus procentu likmi pārskata izmeklēšanas periodā. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (skaitītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva subsīdijas likmi – 0,9 %.

| (46) | Pēc tam, kad tas kļuva zināms, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka 18,465 gadu nolietojuma perioda, kas ir vidējais periods, ņemot vērā sākotnēji noteikto nolietojuma periodu, vietā jāizvēlas tā uzņēmumam raksturīgais 18,93 gadu nolietojuma periods. Turklāt tas apgalvoja, ka individuālais nolietojuma periods atspoguļo nozares mūsdienu ražošanas standartus Indijā. |
| --- | --- |

(46)

Pēc tam, kad tas kļuva zināms, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka 18,465 gadu nolietojuma perioda, kas ir vidējais periods, ņemot vērā sākotnēji noteikto nolietojuma periodu, vietā jāizvēlas tā uzņēmumam raksturīgais 18,93 gadu nolietojuma periods. Turklāt tas apgalvoja, ka individuālais nolietojuma periods atspoguļo nozares mūsdienu ražošanas standartus Indijā.

| (47) | Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, pamatregulas 7. panta 3. punktā noteikts, ka jāņem vērā parastais, proti, vidējais, ražošanas nolietojuma periods un nevis uzņēmumam raksturīgais periods. Turklāt pieteikuma iesniedzējs nepierādīja, ka attiecīgās nozares ražošanas nolietojuma standarts kopumā ir palielinājies. Tādēļ šo argumentu noraidīja. |
| --- | --- |

(47)

Tomēr, kā izklāstīts iepriekš, pamatregulas 7. panta 3. punktā noteikts, ka jāņem vērā parastais, proti, vidējais, ražošanas nolietojuma periods un nevis uzņēmumam raksturīgais periods. Turklāt pieteikuma iesniedzējs nepierādīja, ka attiecīgās nozares ražošanas nolietojuma standarts kopumā ir palielinājies. Tādēļ šo argumentu noraidīja.

| (48) | Turklāt pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka subsīdijas summas aprēķinam nolietojuma likmi nenoapaļoja. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka subsīdijas summas aprēķinam nolietojuma likmi nenoapaļoja.

| (49) | Tomēr jāatzīmē, ka noapaļošana neietekmē kopējo rezultātu, tāpēc šai piezīmei nebija nekādas nozīmes. |
| --- | --- |

(49)

Tomēr jāatzīmē, ka noapaļošana neietekmē kopējo rezultātu, tāpēc šai piezīmei nebija nekādas nozīmes.

| (50) | Tādējādi kopējā UEOSS subsīdijas likme pieteikuma iesniedzējam ir 13,5 %. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi kopējā UEOSS subsīdijas likme pieteikuma iesniedzējam ir 13,5 %.

2.2.   SĀKOTNĒJI IZMEKLĒTĀS, BET UZŅĒMUMA NEIZMANTOTĀS SHĒMAS

2.2.1.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

| (51) | Pieteikuma iesniedzējs nebija guvis labumu no DEPBS. |
| --- | --- |

(51)

Pieteikuma iesniedzējs nebija guvis labumu no DEPBS.

2.2.2.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCG”)

| (52) | Konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs nebija importējis kapitālieguldījumu preces EPCG un tāpēc nebija guvis labumu no EPCG. |
| --- | --- |

(52)

Konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs nebija importējis kapitālieguldījumu preces EPCG un tāpēc nebija guvis labumu no EPCG.

2.2.3.   Ienākuma nodokļa atbrīvojuma sistēma

| (53) | Konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs, neesot ar nodokli apliekamai peļņai, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva labumu no ienākuma nodokļa atbrīvojuma saskaņā ar Ienākuma nodokļa likumu (1961.). |
| --- | --- |

(53)

Konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs, neesot ar nodokli apliekamai peļņai, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva labumu no ienākuma nodokļa atbrīvojuma saskaņā ar Ienākuma nodokļa likumu (1961.).

2.3.   CITAS UZŅĒMUMA IZMANTOTĀS UN PAR KOMPENSĒJAMĀM ATZĪTĀS SHĒMAS SAISTĪBĀ AR ATTIECĪGO RAŽOJUMU

2.3.1.   Eksporta kredītu shēma (“EKS”)

a)   Juridiskais pamats

| (54) | EKS pamatojas uz 21. un 35. A iedaļu Indijas Banku darbības regulējuma likumā (1949), kas ļauj Indijas centrālajai bankai (Reserve Bank of India – “RBI”) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(54)

EKS pamatojas uz 21. un 35. A iedaļu Indijas Banku darbības regulējuma likumā (1949), kas ļauj Indijas centrālajai bankai (Reserve Bank of India – “RBI”) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.

| (55) | Sīkāka informācija par šo shēmu sniegta RBI Galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 35/04.02.02/2004–05 (eksporta kredīti ārvalstu valūtās) un Galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 27/04.02.02/2004–05 (eksporta kredīti rūpijās), kas paredzēti visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(55)

Sīkāka informācija par šo shēmu sniegta RBI Galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 35/04.02.02/2004–05 (eksporta kredīti ārvalstu valūtās) un Galvenajā apkārtrakstā IECD Nr. 27/04.02.02/2004–05 (eksporta kredīti rūpijās), kas paredzēti visām Indijas komercbankām.

b)   Atbilstība

| (56) | Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(56)

Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji.

c)   Praktiskā īstenošana

| (57) | Šajā shēmā RBI nosaka obligātās maksimālās procentu likmes, kas piemērojamas eksporta kredītiem Indijas rūpijās vai ārvalstu valūtā un kuras komercbankas var noteikt eksportētājiem, lai dotu tiem iespēju saņemt kredītus ar starptautiski konkurētspējīgām likmēm. EKS veido divas apakšshēmas: eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iesaiņojuma kredīts”), kas aptver eksportētajam izsniegtus kredītus preču iegādes, apstrādes, ražošanas, iesaiņošanas un/vai iekraušanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas aptver apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI ir arī noteikusi bankām izmantot noteiktu neto kredītu apjoma daļu, lai finansētu eksportu. |
| --- | --- |

(57)

Šajā shēmā RBI nosaka obligātās maksimālās procentu likmes, kas piemērojamas eksporta kredītiem Indijas rūpijās vai ārvalstu valūtā un kuras komercbankas var noteikt eksportētājiem, lai dotu tiem iespēju saņemt kredītus ar starptautiski konkurētspējīgām likmēm. EKS veido divas apakšshēmas: eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iesaiņojuma kredīts”), kas aptver eksportētajam izsniegtus kredītus preču iegādes, apstrādes, ražošanas, iesaiņošanas un/vai iekraušanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas aptver apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI ir arī noteikusi bankām izmantot noteiktu neto kredītu apjoma daļu, lai finansētu eksportu.

| (58) | Pateicoties šiem RBI galvenajiem apkārtrakstiem, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kas salīdzinot ir zemākas par parastu komerckredītu (“skaidras naudas kredīti”) procentu likmēm. Šajā saistībā galvenajā apkārtrakstā par eksporta kredītiem rūpijās atzīmēts, ka “augstākās procentu likmes eksportētāju kredītiem, kā noteikts šajā apkārtrakstā, ir zemākas par augstākajām kredītu likmēm, kuras parasti jāmaksā citiem aizņēmējiem, un tāpēc šajā ziņā uzskatāmas par atvieglojumu.” |
| --- | --- |

(58)

Pateicoties šiem RBI galvenajiem apkārtrakstiem, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kas salīdzinot ir zemākas par parastu komerckredītu (“skaidras naudas kredīti”) procentu likmēm. Šajā saistībā galvenajā apkārtrakstā par eksporta kredītiem rūpijās atzīmēts, ka “augstākās procentu likmes eksportētāju kredītiem, kā noteikts šajā apkārtrakstā, ir zemākas par augstākajām kredītu likmēm, kuras parasti jāmaksā citiem aizņēmējiem, un tāpēc šajā ziņā uzskatāmas par atvieglojumu.”

| (59) | Pateicoties RBI galvenajiem apkārtrakstiem, pieteikuma iesniedzējs maksāja preferenciālas procentu likmes EKS salīdzinājumā ar skaidras naudas kredītu procentu likmēm. |
| --- | --- |

(59)

Pateicoties RBI galvenajiem apkārtrakstiem, pieteikuma iesniedzējs maksāja preferenciālas procentu likmes EKS salīdzinājumā ar skaidras naudas kredītu procentu likmēm.

d)   Secinājumi par EKS

| (60) | Pirmkārt, preferenciālās EKS kredīta procentu likmes, kas noteiktas ar RBI galvenajiem apkārtrakstiem, kuri minēti 55. apsvērumā, samazināja pieteikuma iesniedzēja procentu likmju izmaksas salīdzinājumā ar tirgus noteiktām kredīta izmaksām, šādi dodot labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Otrkārt, lai gan komercbankas EKS ietvaros izsniedz preferenciālos kredītus, šo priekšrocību jāuzskata par valdības finanšu atbalstu pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) apakšpunkta nozīmē. Šajā saistībā jāatzīmē, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) apakšpunktā, ne PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”) netiek prasīta maksa par valdības kontiem, proti, Indijas valdības atlīdzība komercbankām, lai pierādītu subsīdijas esību, bet vienīgi valdības rīkojums veikt uzdevumus, kas minēti pamatregulas 2. panta 1. punkta i), ii) vai iii) apakšpunktā. RPI ir valsts iestāde un tāpēc iekļaujas pamatregulas 1. panta 3. punktā sniegtajā “valdības” definīcijā. Tās vienīgais īpašnieks ir Indijas valdība, tai ir sabiedriskās kārtības mērķi, proti, monetārā politika, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI dod norādījumus privātām organizācijām tādā nozīmē, ka komercbankām ir jāizpilda konkrēti nosacījumi, to starpā: i) attiecībā uz eksporta kredītu procentu likmju “griestiem”, kas noteikti RBI galvenajos apkārtrakstos, un ii) attiecībā uz to, ka komercbankām jāiegulda noteikts neto kredītu apjoms eksporta finansēšanā, kā paredzēts RBI noteikumos. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētos uzdevumus, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālā eksporta finansēšanas veidā. Šāds tiešs naudas līdzekļu pārskaitījums aizdevumu veidā, kas tiek piešķirti ar zināmiem nosacījumiem, parasti ir valdības ziņā, un prakse pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē faktiski neatšķiras no valdību parasti izmantotās prakses. Turklāt šī subsīdija ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālās procentu likmes ir piemērojamas tikai saistībā ar eksporta finansēšanu un tāpēc ir iespējamas, tikai ņemot vērā eksporta rezultātus pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(60)

Pirmkārt, preferenciālās EKS kredīta procentu likmes, kas noteiktas ar RBI galvenajiem apkārtrakstiem, kuri minēti 55. apsvērumā, samazināja pieteikuma iesniedzēja procentu likmju izmaksas salīdzinājumā ar tirgus noteiktām kredīta izmaksām, šādi dodot labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Otrkārt, lai gan komercbankas EKS ietvaros izsniedz preferenciālos kredītus, šo priekšrocību jāuzskata par valdības finanšu atbalstu pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) apakšpunkta nozīmē. Šajā saistībā jāatzīmē, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta iv) apakšpunktā, ne PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (“ASCM”) netiek prasīta maksa par valdības kontiem, proti, Indijas valdības atlīdzība komercbankām, lai pierādītu subsīdijas esību, bet vienīgi valdības rīkojums veikt uzdevumus, kas minēti pamatregulas 2. panta 1. punkta i), ii) vai iii) apakšpunktā. RPI ir valsts iestāde un tāpēc iekļaujas pamatregulas 1. panta 3. punktā sniegtajā “valdības” definīcijā. Tās vienīgais īpašnieks ir Indijas valdība, tai ir sabiedriskās kārtības mērķi, proti, monetārā politika, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI dod norādījumus privātām organizācijām tādā nozīmē, ka komercbankām ir jāizpilda konkrēti nosacījumi, to starpā: i) attiecībā uz eksporta kredītu procentu likmju “griestiem”, kas noteikti RBI galvenajos apkārtrakstos, un ii) attiecībā uz to, ka komercbankām jāiegulda noteikts neto kredītu apjoms eksporta finansēšanā, kā paredzēts RBI noteikumos. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minētos uzdevumus, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālā eksporta finansēšanas veidā. Šāds tiešs naudas līdzekļu pārskaitījums aizdevumu veidā, kas tiek piešķirti ar zināmiem nosacījumiem, parasti ir valdības ziņā, un prakse pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē faktiski neatšķiras no valdību parasti izmantotās prakses. Turklāt šī subsīdija ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālās procentu likmes ir piemērojamas tikai saistībā ar eksporta finansēšanu un tāpēc ir iespējamas, tikai ņemot vērā eksporta rezultātus pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

e)   Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (61) | Subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz starpību starp, pateicoties eksporta kredītu procentu likmēm uzkrāto summu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un to summu, kas būtu jāmaksā, ja piemērotu tās pašas procentu likmes kā parastiem komerckredītiem, kurus izmanto pieteikuma iesniedzējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva EKS subsīdijas likmi 0,4 %. |
| --- | --- |

(61)

Subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz starpību starp, pateicoties eksporta kredītu procentu likmēm uzkrāto summu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un to summu, kas būtu jāmaksā, ja piemērotu tās pašas procentu likmes kā parastiem komerckredītiem, kurus izmanto pieteikuma iesniedzējs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā piemērotu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, ražotā, eksportētā vai transportētā apjoma. Šādi ieguva EKS subsīdijas likmi 0,4 %.

2.3.2.   Rietumbengālijas veicināšanas shēma (“WBIS”)

| (62) | Sīks WBIS apraksts tiek sniegts Rietumbengālijas valdības (“RBV”) Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumā Nr. 588-CI/H (“WBIS 1999”), ko pēdējo reizi aizvietoja ar 2004. gada 24. marta Paziņojumu Nr. 134- I/O/Incentive/17/03/I. Izmeklēšanā noskaidroja, ka pieteikuma iesniedzēja saņemtais labums bija nenozīmīgs, tāpēc WBIS netiek sīkāk analizēta. |
| --- | --- |

(62)

Sīks WBIS apraksts tiek sniegts Rietumbengālijas valdības (“RBV”) Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumā Nr. 588-CI/H (“WBIS 1999”), ko pēdējo reizi aizvietoja ar 2004. gada 24. marta Paziņojumu Nr. 134- I/O/Incentive/17/03/I. Izmeklēšanā noskaidroja, ka pieteikuma iesniedzēja saņemtais labums bija nenozīmīgs, tāpēc WBIS netiek sīkāk analizēta.

3.   KOPĒJAIS KOMPENSĒJAMO SUBSĪDIJU APJOMS

| (63) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos galīgos atzinumus attiecībā uz shēmām, kompensējamo subsīdiju likme pieteikuma iesniedzējam ir šāda: | EKS | UEOSS | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 0,4 % | 13,5 % | 13,9 % |

(63)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos galīgos atzinumus attiecībā uz shēmām, kompensējamo subsīdiju likme pieteikuma iesniedzējam ir šāda:

EKS

UEOSS

Kopā

South Asian Petrochem Limited

0,4 %

13,5 %

13,9 %

E.   PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMS

| (64) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu kompensējamā maksājuma summai jābūt mazākai par kompensējamo subsīdiju kopējo summu, ja šāds maksājums ir atbilstošs, lai novērstu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Sākotnējā izmeklēšanā noteica vispārēju kaitējuma novēršanas līmeni 44,3 %, kas ir augstāks par pieteikuma iesniedzējam noteikto subsīdijas likmi. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu kompensējamā maksājuma summai jābūt mazākai par kompensējamo subsīdiju kopējo summu, ja šāds maksājums ir atbilstošs, lai novērstu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Sākotnējā izmeklēšanā noteica vispārēju kaitējuma novēršanas līmeni 44,3 %, kas ir augstāks par pieteikuma iesniedzējam noteikto subsīdijas likmi.

| (65) | Pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas laikā iegūtajiem atzinumiem, tiek apsvērts, ka uz attiecīgā ražojuma importu Kopienā, ko ražojis un eksportējis pieteikuma iesniedzējs, attiecas kompensācijas maksājums, kas atbilst šim uzņēmumam noteiktajai subsīdiju individuālajai likmei, proti, 13,9 %. Tā kā ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 noteiktais maksājums tika izteikts kā īpaša summa par tonnu, iepriekš minēto maksājuma likmi pieteikuma iesniedzējam konvertēja kā īpašu summu 106,5 euro par tonnu. |
| --- | --- |

(65)

Pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas laikā iegūtajiem atzinumiem, tiek apsvērts, ka uz attiecīgā ražojuma importu Kopienā, ko ražojis un eksportējis pieteikuma iesniedzējs, attiecas kompensācijas maksājums, kas atbilst šim uzņēmumam noteiktajai subsīdiju individuālajai likmei, proti, 13,9 %. Tā kā ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 noteiktais maksājums tika izteikts kā īpaša summa par tonnu, iepriekš minēto maksājuma likmi pieteikuma iesniedzējam konvertēja kā īpašu summu 106,5 euro par tonnu.

| (66) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2603/2000. |
| --- | --- |

(66)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2603/2000.

F.   SAISTĪBAS

| (67) | Pieteikuma iesniedzējs piedāvāja cenas saistības attiecīgā ražojuma eksportam Kopienā saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(67)

Pieteikuma iesniedzējs piedāvāja cenas saistības attiecīgā ražojuma eksportam Kopienā saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu.

| (68) | Pēc piedāvājuma pārbaudes Komisija uzskatīja saistības par pieņemamām, jo tās novērstu subsidēšanas kaitīgo ietekmi. Turklāt regulārie un sīkie ziņojumi, ko iesniedzējs apņēmās sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Bez tam ražojuma veids un pieteikuma iesniedzējam raksturīgā pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata saistību neievērošanas risku par ierobežotu. |
| --- | --- |

(68)

Pēc piedāvājuma pārbaudes Komisija uzskatīja saistības par pieņemamām, jo tās novērstu subsidēšanas kaitīgo ietekmi. Turklāt regulārie un sīkie ziņojumi, ko iesniedzējs apņēmās sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Bez tam ražojuma veids un pieteikuma iesniedzējam raksturīgā pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata saistību neievērošanas risku par ierobežotu.

| (69) | Lai nodrošinātu saistību efektīvu ievērošanu un uzraudzību pēc tam, kad ir iesniegts lūgums par izlaišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, nosacījums atbrīvojuma saņemšanai no maksājuma ir attiecīgās dalībvalsts muitas iestādēm iesniegts spēkā esošs “faktūrrēķins”, ko sagatavojis pieteikuma iesniedzējs un kurā ietverta Regulas (EK) Nr. 2603/2000 pielikumā minētā informācija. Ja tādu rēķinu neiesniedz vai ja tas neatbilst ražojumam, kas iesniegts muitai, jāmaksā atbilstoša kompensācijas maksājuma likme, lai nodrošinātu efektīvu saistību izpildi. |
| --- | --- |

(69)

Lai nodrošinātu saistību efektīvu ievērošanu un uzraudzību pēc tam, kad ir iesniegts lūgums par izlaišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, nosacījums atbrīvojuma saņemšanai no maksājuma ir attiecīgās dalībvalsts muitas iestādēm iesniegts spēkā esošs “faktūrrēķins”, ko sagatavojis pieteikuma iesniedzējs un kurā ietverta Regulas (EK) Nr. 2603/2000 pielikumā minētā informācija. Ja tādu rēķinu neiesniedz vai ja tas neatbilst ražojumam, kas iesniegts muitai, jāmaksā atbilstoša kompensācijas maksājuma likme, lai nodrošinātu efektīvu saistību izpildi.

| (70) | Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot kompensācijas maksājumu, ievērojot pamatregulas 13. panta 9. un 10. punktu. |
| --- | --- |

(70)

Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot kompensācijas maksājumu, ievērojot pamatregulas 13. panta 9. un 10. punktu.

G.   PASĀKUMU IZZIŅOŠANA UN ILGUMS

| (71) | Pieteikuma iesniedzējs un Indijas valdība tika informēti par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem bija paredzēts ierosināt grozīt Regulu (EK) Nr. 2603/2000, un tiem tika dota iespēja izteikt viedokli. Tikai pieteikuma iesniedzējs sniedza komentārus, īpaši par UEOSS, kas apskatīti saistībā ar attiecīgajiem secinājumiem 2.1.1. iedaļas d) apakšpunktā, |
| --- | --- |

(71)

Pieteikuma iesniedzējs un Indijas valdība tika informēti par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem bija paredzēts ierosināt grozīt Regulu (EK) Nr. 2603/2000, un tiem tika dota iespēja izteikt viedokli. Tikai pieteikuma iesniedzējs sniedza komentārus, īpaši par UEOSS, kas apskatīti saistībā ar attiecīgajiem secinājumiem 2.1.1. iedaļas d) apakšpunktā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2603/2000 groza šādi:

| a) | regulas 1. panta 3. punktā tabulā pie Indijas ražotājiem iekļauj šādu tekstu:








  Valsts | Uzņēmums | Galīgais maksājums
  (EUR par tonnu) | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Indija | South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585” |

a)

regulas 1. panta 3. punktā tabulā pie Indijas ražotājiem iekļauj šādu tekstu:

Valsts

Uzņēmums

Galīgais maksājums

(EUR par tonnu)

TARIC papildkods

“Indija

South Asian Petrochem Limited

106,5

A585”

| b) | regulas 2. panta 3. punkta tabulā iekļauj šādu tekstu:







  Uzņēmums | Valsts | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- | --- |
| “South Asian Petrochem Limited | India | A585” |

b)

regulas 2. panta 3. punkta tabulā iekļauj šādu tekstu:

Uzņēmums

Valsts

TARIC papildkods

“South Asian Petrochem Limited

India

A585”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2005. gada 6. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. DARLING

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 822/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 3. lpp.).

2

(3)  OV C 8, 12.1.2005., 2. lpp.

3

(4)  Indijas valdības Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas 2002. gada 31. marta paziņojums Nr. 1/2002–07.

4

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/10

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1646/2005

(2005. gada 6. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2604/2000, ar ko piemēro galīgos antidempinga maksājumus par dažu polietilēntereftalāta (PET) veidu importu, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu ar viskozitātes koeficientu vismaz 78 ml/g saskaņā ar DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 (“attiecīgais izstrādājums”), ko parasti deklarē ar KN kodu 3907 60 20, importam, kuru izcelsmes valsts, citu starpā, ir Indija. Pasākumi izpaužas kā īpaša maksājuma likme 181,7 euro par tonnu, izņemot importu, ko veic vairāki tieši nosaukti uzņēmumi, uz kuriem attiecas atsevišķas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu ar viskozitātes koeficientu vismaz 78 ml/g saskaņā ar DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 (“attiecīgais izstrādājums”), ko parasti deklarē ar KN kodu 3907 60 20, importam, kuru izcelsmes valsts, citu starpā, ir Indija. Pasākumi izpaužas kā īpaša maksājuma likme 181,7 euro par tonnu, izņemot importu, ko veic vairāki tieši nosaukti uzņēmumi, uz kuriem attiecas atsevišķas maksājuma likmes.

| (2) | Vienlaikus Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (3) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu 41,3 euro par tonnu tā paša Indijas izcelsmes izstrādājuma importam Kopienā, izņemot importu, ko veic vairāki tieši nosaukti uzņēmumi, uz kuriem attiecas atsevišķas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(2)

Vienlaikus Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (3) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu 41,3 euro par tonnu tā paša Indijas izcelsmes izstrādājuma importam Kopienā, izņemot importu, ko veic vairāki tieši nosaukti uzņēmumi, uz kuriem attiecas atsevišķas maksājuma likmes.

B.   PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Pēc galīgo pasākumu piemērošanas Komisija no Indijas ražotāja eksportētāja South Asian Petrochem Limited (“uzņēmums”) saņēma lūgumu sākt pārskatīt Regulu (EK) Nr. 2604/2000 sakarā ar “jaunu eksportētāju” atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam. Uzņēmums apgalvoja, ka nav saistīts ar tiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi saistībā ar attiecīgo izstrādājumu. Bez tam tas apgalvoja, ka nav eksportējis attiecīgo izstrādājumu uz Kopienu sākotnējās izmeklēšanas laikā (no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim), bet eksportējis attiecīgo izstrādājumu uz Kopienu pēc minētā perioda. |
| --- | --- |

(3)

Pēc galīgo pasākumu piemērošanas Komisija no Indijas ražotāja eksportētāja South Asian Petrochem Limited (“uzņēmums”) saņēma lūgumu sākt pārskatīt Regulu (EK) Nr. 2604/2000 sakarā ar “jaunu eksportētāju” atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam. Uzņēmums apgalvoja, ka nav saistīts ar tiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas patlaban spēkā esošie antidempinga pasākumi saistībā ar attiecīgo izstrādājumu. Bez tam tas apgalvoja, ka nav eksportējis attiecīgo izstrādājumu uz Kopienu sākotnējās izmeklēšanas laikā (no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim), bet eksportējis attiecīgo izstrādājumu uz Kopienu pēc minētā perioda.

2.   Pārskatīšanas uzsākšana sakarā ar “jaunu eksportētāju”

| (4) | Komisija izskatīja uzņēmuma iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas uzsākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punkta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajiem Kopienas ražotājiem bija dota iespēja izteikt komentārus, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 33/2005 (4) uzsāka Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pārskatīšanu attiecībā uz uzņēmumu un uzsāka izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija izskatīja uzņēmuma iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas uzsākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punkta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajiem Kopienas ražotājiem bija dota iespēja izteikt komentārus, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 33/2005 (4) uzsāka Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pārskatīšanu attiecībā uz uzņēmumu un uzsāka izmeklēšanu.

| (5) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 33/2005 tika atcelts ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 piemērotais antidempinga maksājums attiecībā uz minētā uzņēmuma ražotā un uz Kopienu eksportētā attiecīgā izstrādājuma importu. Vienlaikus atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem tika uzdots veikt attiecīgus šādu importu reģistrācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 33/2005 tika atcelts ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 piemērotais antidempinga maksājums attiecībā uz minētā uzņēmuma ražotā un uz Kopienu eksportētā attiecīgā izstrādājuma importu. Vienlaikus atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem tika uzdots veikt attiecīgus šādu importu reģistrācijas pasākumus.

| (6) | Tajā pašā laikā to pašu iemeslu dēļ pēc uzņēmuma lūguma Komisija sāka paātrinātu Regulas (EK) Nr. 2603/2000 pārskatīšanu atbilstīgi 20. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5). |
| --- | --- |

(6)

Tajā pašā laikā to pašu iemeslu dēļ pēc uzņēmuma lūguma Komisija sāka paātrinātu Regulas (EK) Nr. 2603/2000 pārskatīšanu atbilstīgi 20. pantam Padomes Regulā (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5).

3.   Personas, uz kurām attiecas procedūra

| (7) | Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam un Indijas (“eksporta valsts”) pārstāvjiem par pārskatīšanas uzsākšanu sakarā ar “jaunu eksportētāju”. Turklāt tā deva citām personām, uz kurām procedūra tieši attiecas, iespēju rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tomēr Komisija nesaņēma nevienu šādu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam un Indijas (“eksporta valsts”) pārstāvjiem par pārskatīšanas uzsākšanu sakarā ar “jaunu eksportētāju”. Turklāt tā deva citām personām, uz kurām procedūra tieši attiecas, iespēju rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tomēr Komisija nesaņēma nevienu šādu pieprasījumu.

| (8) | Komisija nosūtīja uzņēmumam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija arī ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Uzņēmuma telpās tika veikts pārbaudes apmeklējums. |
| --- | --- |

(8)

Komisija nosūtīja uzņēmumam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija arī ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Uzņēmuma telpās tika veikts pārbaudes apmeklējums.

4.   Izmeklēšanas periods

| (9) | Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). |
| --- | --- |

(9)

Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”).

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Jauna eksportētāja atzīšana

| (10) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmums nav eksportējis attiecīgo izstrādājumu sākotnējā izmeklēšanas periodā un ir sācis importu Kopienā pēc minētā perioda. |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmums nav eksportējis attiecīgo izstrādājumu sākotnējā izmeklēšanas periodā un ir sācis importu Kopienā pēc minētā perioda.

| (11) | Bez tam uzņēmums spēja pietiekami pierādīt, ka nav tieši vai netieši saistīts ne ar vienu no Indijas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi saistībā ar attiecīgo izstrādājumu. |
| --- | --- |

(11)

Bez tam uzņēmums spēja pietiekami pierādīt, ka nav tieši vai netieši saistīts ne ar vienu no Indijas ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi saistībā ar attiecīgo izstrādājumu.

| (12) | Attiecīgi apstiprinājās, ka uzņēmums jāatzīst par “jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, un tādēļ tam jānosaka individuāla dempinga starpība. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgi apstiprinājās, ka uzņēmums jāatzīst par “jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, un tādēļ tam jānosaka individuāla dempinga starpība.

2.   Dempings

| (13) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms izpētīja, vai uzņēmuma kopējais PET tirdzniecības apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo pārdevumu eksportā uz Kopienu. Tā kā šis apjoms pārsniedza 5 % no uzņēmuma kopējā pārdevuma eksportā uz Kopienu, tas tika atzīts par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms izpētīja, vai uzņēmuma kopējais PET tirdzniecības apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējo pārdevumu eksportā uz Kopienu. Tā kā šis apjoms pārsniedza 5 % no uzņēmuma kopējā pārdevuma eksportā uz Kopienu, tas tika atzīts par reprezentatīvu.

| (14) | Pēc tam Komisija noteica tos PET veidus, ko uzņēmums pārdod vietējā tirgū un kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, kurus pārdod eksportā uz Kopienu. |
| --- | --- |

(14)

Pēc tam Komisija noteica tos PET veidus, ko uzņēmums pārdod vietējā tirgū un kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, kurus pārdod eksportā uz Kopienu.

| (15) | Izmeklēšanā atklājās, ka tikai divi uz Kopienu eksportētie izstrādājuma veidi ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod iekšzemes tirgū. Pēc tam par šiem diviem izstrādājuma veidiem tika izpētīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs iepretim attiecīgajam eksporta pārdošanas apjomam. Tā kā katram no šiem izstrādājuma veidiem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ievērojami pārsniedza 5 % slieksni, abi izstrādājuma veidi tika atzīti par reprezentatīviem. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā atklājās, ka tikai divi uz Kopienu eksportētie izstrādājuma veidi ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod iekšzemes tirgū. Pēc tam par šiem diviem izstrādājuma veidiem tika izpētīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs iepretim attiecīgajam eksporta pārdošanas apjomam. Tā kā katram no šiem izstrādājuma veidiem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ievērojami pārsniedza 5 % slieksni, abi izstrādājuma veidi tika atzīti par reprezentatīviem.

| (16) | Tika arī izpētīts, vai katra izstrādājuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastajā tirdzniecības apritē, nosakot līdzīga izstrādājuma, kuru pārdod par tīro pārdošanas cenu, kas vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām (rentablā pārdošana), daļu neatkarīgiem konkrētā veida pircējiem. Tā kā attiecīgā izstrādājuma rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks nekā 80 %, bet lielāks nekā 10 % no kopējā pārdošanas apjoma, normālvērtības pamatā bija faktiskā cena iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai no rentablajiem darījumiem ar katru veidu. |
| --- | --- |

(16)

Tika arī izpētīts, vai katra izstrādājuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastajā tirdzniecības apritē, nosakot līdzīga izstrādājuma, kuru pārdod par tīro pārdošanas cenu, kas vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām (rentablā pārdošana), daļu neatkarīgiem konkrētā veida pircējiem. Tā kā attiecīgā izstrādājuma rentablās pārdošanas apjoms bija mazāks nekā 80 %, bet lielāks nekā 10 % no kopējā pārdošanas apjoma, normālvērtības pamatā bija faktiskā cena iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai no rentablajiem darījumiem ar katru veidu.

| (17) | Tā kā visi attiecīgā izstrādājuma eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(17)

Tā kā visi attiecīgā izstrādājuma eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

| (18) | Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu taisnīgu normālvērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika veiktas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.

| (19) | Tika akceptētas visas korekcijas, ko uzņēmums pieprasīja eksporta pārdevumiem. Šīs korekcijas attiecas uz komisijas maksājumiem, sauszemes pārvadājumu frakti, jūras pārvadājumu frakti, apdrošināšanu, pārkraušanas izmaksām, iepakošanas izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(19)

Tika akceptētas visas korekcijas, ko uzņēmums pieprasīja eksporta pārdevumiem. Šīs korekcijas attiecas uz komisijas maksājumiem, sauszemes pārvadājumu frakti, jūras pārvadājumu frakti, apdrošināšanu, pārkraušanas izmaksām, iepakošanas izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem.

| (20) | Iekšzemes tirdzniecībā tika akceptētas korekcijas par komisijas maksājumiem, sauszemes pārvadājumu frakti, apdrošināšanu, iepakošanas izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem. Taču korekcijas, ko uzņēmums pieprasīja par netiešajiem nodokļiem un ievedmaksājumiem, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, kā arī par filiāļu izmaksām, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, tika noraidītas tālāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(20)

Iekšzemes tirdzniecībā tika akceptētas korekcijas par komisijas maksājumiem, sauszemes pārvadājumu frakti, apdrošināšanu, iepakošanas izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem. Taču korekcijas, ko uzņēmums pieprasīja par netiešajiem nodokļiem un ievedmaksājumiem, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, kā arī par filiāļu izmaksām, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu, tika noraidītas tālāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| (21) | Pieprasītā korekcija par netiešajiem nodokļiem tika pamatota ar argumentu, ka uzņēmuma pircēji iekšzemē maksā neatgūstamu akcīzes nodokļa summu, pērkot attiecīgo izstrādājumu iekšzemes tirgū, turpretim uzņēmuma eksporta pircējiem šāds nodoklis nav jāmaksā. Šo neatgūstamo akcīzes nodokli pieprasīja kā korekciju normālvērtībai. Taču normālvērtība salīdzinājumam ar eksporta cenu tika noteikta pēc tīrās iekšzemes pārdošanas cenas, neieskaitot nekādus nodokļus. Tādēļ normālvērtībā neietilpa akcīzes nodokļi, kam būtu ietekme uz cenu un cenu salīdzināmību pamatregulas 2. panta 10. punkta nozīmē. Bez tam tika uzskatīts, ka ražotāja eksportētāja iekšzemes pircēju nodokļu saistības nav atbilstīgas korekcijai veikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam, jo ar šādu nodokli neapliek “līdzīgo preci un tajā ietilpstošās fiziskās sastāvdaļas”. Akcīzes nodoklis, ko maksā uzņēmuma klienti iekšzemes tirgū, tiek uzlikts uzņēmuma tīrajai pārdošanas cenai, un tam nav nekāda iespaida uz uzņēmuma ražošanas izmaksām un cenu noteikšanu. Tā kā netiešo nodokļu starpība iekšzemes un eksporta tirgū jau ir pilnīgi ierēķināta, salīdzinot uzņēmuma tīrās iekšzemes pārdošanas cenas ar tā eksporta tirdzniecības cenām, uzņēmuma korekcijas pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(21)

Pieprasītā korekcija par netiešajiem nodokļiem tika pamatota ar argumentu, ka uzņēmuma pircēji iekšzemē maksā neatgūstamu akcīzes nodokļa summu, pērkot attiecīgo izstrādājumu iekšzemes tirgū, turpretim uzņēmuma eksporta pircējiem šāds nodoklis nav jāmaksā. Šo neatgūstamo akcīzes nodokli pieprasīja kā korekciju normālvērtībai. Taču normālvērtība salīdzinājumam ar eksporta cenu tika noteikta pēc tīrās iekšzemes pārdošanas cenas, neieskaitot nekādus nodokļus. Tādēļ normālvērtībā neietilpa akcīzes nodokļi, kam būtu ietekme uz cenu un cenu salīdzināmību pamatregulas 2. panta 10. punkta nozīmē. Bez tam tika uzskatīts, ka ražotāja eksportētāja iekšzemes pircēju nodokļu saistības nav atbilstīgas korekcijai veikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam, jo ar šādu nodokli neapliek “līdzīgo preci un tajā ietilpstošās fiziskās sastāvdaļas”. Akcīzes nodoklis, ko maksā uzņēmuma klienti iekšzemes tirgū, tiek uzlikts uzņēmuma tīrajai pārdošanas cenai, un tam nav nekāda iespaida uz uzņēmuma ražošanas izmaksām un cenu noteikšanu. Tā kā netiešo nodokļu starpība iekšzemes un eksporta tirgū jau ir pilnīgi ierēķināta, salīdzinot uzņēmuma tīrās iekšzemes pārdošanas cenas ar tā eksporta tirdzniecības cenām, uzņēmuma korekcijas pieprasījums tika noraidīts.

| (22) | Saņemot informāciju, uzņēmums iebilda, ka nav nozīmes tam, ka normālvērtības un eksporta cenas salīdzināšanu veic pēc tīrajām cenām, t.i., neierēķinot nekādus netiešos nodokļus. Tas turklāt arī iebilda, ka ar akcīzes nodokli tiek aplikts līdzīgais izstrādājums un ka tas iespaido cenu salīdzinājumu tādā ziņā, ka iekšzemes pircējiem netiek pilnīgi atlīdzināts un tiem beigu beigās ir jāsamaksā daļa no šā akcīzes nodokļa. Tādēļ uzņēmuma klienti iekšzemes tirgū maksā augstāku cenu nekā klienti eksporta tirgū. Taču, kā minēts iepriekš, iekšzemes cenā, ko izmantoja par normālvērtību, jau nebija iekļauts akcīzes nodoklis, un tāpēc cenu salīdzināmību tas nevarēja būt iespaidojis. Bez tam uzņēmums nesniedza nekādas ziņas vai liecības, kas norādītu, ka normālvērtības un eksporta cenas salīdzināmība būtu iespaidota citādā veidā. Šie apgalvojumi līdz ar to bija jānoraida. |
| --- | --- |

(22)

Saņemot informāciju, uzņēmums iebilda, ka nav nozīmes tam, ka normālvērtības un eksporta cenas salīdzināšanu veic pēc tīrajām cenām, t.i., neierēķinot nekādus netiešos nodokļus. Tas turklāt arī iebilda, ka ar akcīzes nodokli tiek aplikts līdzīgais izstrādājums un ka tas iespaido cenu salīdzinājumu tādā ziņā, ka iekšzemes pircējiem netiek pilnīgi atlīdzināts un tiem beigu beigās ir jāsamaksā daļa no šā akcīzes nodokļa. Tādēļ uzņēmuma klienti iekšzemes tirgū maksā augstāku cenu nekā klienti eksporta tirgū. Taču, kā minēts iepriekš, iekšzemes cenā, ko izmantoja par normālvērtību, jau nebija iekļauts akcīzes nodoklis, un tāpēc cenu salīdzināmību tas nevarēja būt iespaidojis. Bez tam uzņēmums nesniedza nekādas ziņas vai liecības, kas norādītu, ka normālvērtības un eksporta cenas salīdzināmība būtu iespaidota citādā veidā. Šie apgalvojumi līdz ar to bija jānoraida.

| (23) | Pieprasītā korekcija saistībā ar atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa balstījās uz apgalvojumu, ka, uzņēmumam pārdodot attiecīgo izstrādājumu iekšzemes tirgū, ievedmuitas nodokļi par izejvielām būtu jāsamaksā “palielināta” akcīzes nodokļa veidā. Jēdziens “palielināts” akcīzes nodoklis attiecas uz atšķirīgu nodokļu režīmu, ko uzņēmumam piemēro, jo tas ir izveidots kā “uz eksportu orientēta struktūra” (“EOU”) salīdzinājumā ar citiem Indijas uzņēmumiem, kas nav EOU. Šajā režīmā EOU uzņēmumus atbrīvo no visiem ievedmuitas nodokļiem par izejvielām, bet tiem piemēro augstāku akcīzes nodokļa likmi, ja šo uzņēmumu saražotās preces pārdod iekšzemes tirgū. Tā kā par eksporta pārdevumiem šis akcīzes nodoklis nav jāmaksā, uzņēmums pieprasīja attiecīgi koriģēt normālvērtību. Šī prasība tika noraidīta, jo uzņēmums izejvielas ir iepircis bez nodokļiem neatkarīgi no tā, vai galaproduktu pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportēja. Tādēļ līdzīgā prece un tajā ietilpstošās fiziskās sastāvdaļas neaplika ar ievedmuitas nodokli, ja tā bija paredzēta patēriņam iekšzemes tirgū, un šis nodoklis netika iekasēts vai atlīdzināts par izstrādājumu, ko eksportēja uz Kopienu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam. Tādējādi nav ietekmēta cenu salīdzināmība starp iekšzemes tirgu un eksporta tirgu. Tika atzīmēts arī tas, ka uzņēmums nespēja pierādīt nekādu papildu nodokļu vai netiešu nodokļu maksājumu papildus akcīzes nodoklim par galaprodukta pārdošanu, kā aprakstīts 20. apsvērumā. Visbeidzot, jebkurā gadījumā nebija iespējams skaidri noteikt, vai un cik daudz vietēji iegādātu vai ievestu izejvielu ticis izmantots galaprodukta ražošanā. |
| --- | --- |

(23)

Pieprasītā korekcija saistībā ar atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa balstījās uz apgalvojumu, ka, uzņēmumam pārdodot attiecīgo izstrādājumu iekšzemes tirgū, ievedmuitas nodokļi par izejvielām būtu jāsamaksā “palielināta” akcīzes nodokļa veidā. Jēdziens “palielināts” akcīzes nodoklis attiecas uz atšķirīgu nodokļu režīmu, ko uzņēmumam piemēro, jo tas ir izveidots kā “uz eksportu orientēta struktūra” (“EOU”) salīdzinājumā ar citiem Indijas uzņēmumiem, kas nav EOU. Šajā režīmā EOU uzņēmumus atbrīvo no visiem ievedmuitas nodokļiem par izejvielām, bet tiem piemēro augstāku akcīzes nodokļa likmi, ja šo uzņēmumu saražotās preces pārdod iekšzemes tirgū. Tā kā par eksporta pārdevumiem šis akcīzes nodoklis nav jāmaksā, uzņēmums pieprasīja attiecīgi koriģēt normālvērtību. Šī prasība tika noraidīta, jo uzņēmums izejvielas ir iepircis bez nodokļiem neatkarīgi no tā, vai galaproduktu pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportēja. Tādēļ līdzīgā prece un tajā ietilpstošās fiziskās sastāvdaļas neaplika ar ievedmuitas nodokli, ja tā bija paredzēta patēriņam iekšzemes tirgū, un šis nodoklis netika iekasēts vai atlīdzināts par izstrādājumu, ko eksportēja uz Kopienu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam. Tādējādi nav ietekmēta cenu salīdzināmība starp iekšzemes tirgu un eksporta tirgu. Tika atzīmēts arī tas, ka uzņēmums nespēja pierādīt nekādu papildu nodokļu vai netiešu nodokļu maksājumu papildus akcīzes nodoklim par galaprodukta pārdošanu, kā aprakstīts 20. apsvērumā. Visbeidzot, jebkurā gadījumā nebija iespējams skaidri noteikt, vai un cik daudz vietēji iegādātu vai ievestu izejvielu ticis izmantots galaprodukta ražošanā.

| (24) | Uzņēmums arī pieprasīja korekciju par vietējo filiāļu, kuras atbildīgas par pārdevumiem iekšzemes tirgū, darbības izmaksām. Pieprasījums tika noraidīts, jo šie filiāļu izdevumi ietvēra pārdošanas, vispārējus un administratīvus izdevumus arī par citu izstrādājumu, ne tikai attiecīgā izstrādājuma pārdošanu, un tādēļ tie nebija tieši saistīti ar attiecīgā izstrādājuma pārdošanu iekšzemes tirgū. Uzņēmums attiecīgi nebija norādījis, vai filiāļu izdevumi ir ietekmējuši cenu vai cenu salīdzināmību. Saņemot informāciju, uzņēmums apgalvoja, ka tas ražo tikai vienu izstrādājumu – attiecīgo izstrādājumu. Tomēr tas bija pretrunā noskaidrotajai informācijai. Turklāt un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālvērtības noteikšanai ir svarīga pārdošanas cena no filiālēm pirmajam neatkarīgajam pircējam. Tā kā filiāles ir tās pašas juridiskās personas un uzņēmuma struktūras daļa, uzņēmuma apgalvojumi tika noraidīti un pieprasījums pēc šīs korekcijas uzskatīts par nepamatotu. |
| --- | --- |

(24)

Uzņēmums arī pieprasīja korekciju par vietējo filiāļu, kuras atbildīgas par pārdevumiem iekšzemes tirgū, darbības izmaksām. Pieprasījums tika noraidīts, jo šie filiāļu izdevumi ietvēra pārdošanas, vispārējus un administratīvus izdevumus arī par citu izstrādājumu, ne tikai attiecīgā izstrādājuma pārdošanu, un tādēļ tie nebija tieši saistīti ar attiecīgā izstrādājuma pārdošanu iekšzemes tirgū. Uzņēmums attiecīgi nebija norādījis, vai filiāļu izdevumi ir ietekmējuši cenu vai cenu salīdzināmību. Saņemot informāciju, uzņēmums apgalvoja, ka tas ražo tikai vienu izstrādājumu – attiecīgo izstrādājumu. Tomēr tas bija pretrunā noskaidrotajai informācijai. Turklāt un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālvērtības noteikšanai ir svarīga pārdošanas cena no filiālēm pirmajam neatkarīgajam pircējam. Tā kā filiāles ir tās pašas juridiskās personas un uzņēmuma struktūras daļa, uzņēmuma apgalvojumi tika noraidīti un pieprasījums pēc šīs korekcijas uzskatīts par nepamatotu.

| (25) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu vidējo svērto normālvērtību katram attiecīgā izstrādājuma veidam, ko eksportē uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā izstrādājuma veidam. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu vidējo svērto normālvērtību katram attiecīgā izstrādājuma veidam, ko eksportē uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā izstrādājuma veidam.

| (26) | Salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings. Vidējā svērtā dempinga starpība, kas noteikta attiecīgajam uzņēmumam, izteikta procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes cenas, ir 25,5 %. |
| --- | --- |

(26)

Salīdzinājums parādīja, ka pastāv dempings. Vidējā svērtā dempinga starpība, kas noteikta attiecīgajam uzņēmumam, izteikta procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes cenas, ir 25,5 %.

D.   PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMS

| (27) | Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, uzskatāms, ka jāievieš galīgs antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības līmenī, bet saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tas nedrīkst būt lielāks par visas valsts zaudējuma apmēru, kas noteikts Indijai izmeklēšanā, kuras rezultātā tika uzlikti pašreizējie pasākumi. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, uzskatāms, ka jāievieš galīgs antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības līmenī, bet saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tas nedrīkst būt lielāks par visas valsts zaudējuma apmēru, kas noteikts Indijai izmeklēšanā, kuras rezultātā tika uzlikti pašreizējie pasākumi.

| (28) | Pārskatīšanā sakarā ar jaunu eksportētāju nevar noteikt individuālu zaudējuma apmēru, jo izmeklēšana atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam aprobežojas tikai ar individuālā dempinga starpības izpēti. Tādēļ dempinga starpība tika salīdzināta ar visas valsts zaudējuma apmēru, kas pamatregulā noteikts Indijai. Tā kā šis pēdējais bija augstāks nekā dempinga starpība, veicamajiem pasākumiem jābūt atbilstīgiem dempinga starpībai. |
| --- | --- |

(28)

Pārskatīšanā sakarā ar jaunu eksportētāju nevar noteikt individuālu zaudējuma apmēru, jo izmeklēšana atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam aprobežojas tikai ar individuālā dempinga starpības izpēti. Tādēļ dempinga starpība tika salīdzināta ar visas valsts zaudējuma apmēru, kas pamatregulā noteikts Indijai. Tā kā šis pēdējais bija augstāks nekā dempinga starpība, veicamajiem pasākumiem jābūt atbilstīgiem dempinga starpībai.

| (29) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 2026/97 24. panta 1. punktu nevienu izstrādājumu nepakļauj abiem – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumiem, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 2026/97 24. panta 1. punktu nevienu izstrādājumu nepakļauj abiem – gan antidempinga, gan kompensācijas – maksājumiem, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas.

| (30) | Paralēlā paātrinātā Regulas (EK) Nr. 2603/2000 pārskatīšanā uzņēmumam tika noteikta individuālā kompensācijas maksājumu likme 106,5 euro par tonnu, kas atbilst procentuālajai kompensācijas maksājumu likmei 13,9 %. |
| --- | --- |

(30)

Paralēlā paātrinātā Regulas (EK) Nr. 2603/2000 pārskatīšanā uzņēmumam tika noteikta individuālā kompensācijas maksājumu likme 106,5 euro par tonnu, kas atbilst procentuālajai kompensācijas maksājumu likmei 13,9 %.

| (31) | Tā kā visas subsīdijas paralēlajā paātrinātajā pārskatīšanā tika uzskatītas par eksporta subsīdijām, antidempinga maksājums jāpielāgo, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas paliek pēc tam, kad uzlikti kompensācijas maksājumi, kuri kompensē šo subsīdiju sekas. |
| --- | --- |

(31)

Tā kā visas subsīdijas paralēlajā paātrinātajā pārskatīšanā tika uzskatītas par eksporta subsīdijām, antidempinga maksājums jāpielāgo, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kas paliek pēc tam, kad uzlikti kompensācijas maksājumi, kuri kompensē šo subsīdiju sekas.

| (32) | Tādēļ antidempinga maksājums, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai, ņemot vērā arī paralēlās antisubsidēšanas procedūras rezultātus, ir šāds:










  Uzņēmums | Zaudējuma apmērs | Dempinga starpība | Kompensācijas maksājuma likme | Antidempinga maksājuma likme | Ierosinātais antidempinga maksājums
  (euro par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 44,3 % | 25,5 % | 13,9 % | 11,6 % | 88,9 |

(32)

Tādēļ antidempinga maksājums, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai, ņemot vērā arī paralēlās antisubsidēšanas procedūras rezultātus, ir šāds:

Uzņēmums

Zaudējuma apmērs

Dempinga starpība

Kompensācijas maksājuma likme

Antidempinga maksājuma likme

Ierosinātais antidempinga maksājums

(euro par tonnu)

South Asian Petrochem Limited

44,3 %

25,5 %

13,9 %

11,6 %

88,9

E.   ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMA PIEMĒROŠANA RETROSPEKTĪVI

| (33) | Tā kā pārskatīšanas rezultātā attiecībā uz uzņēmumu ir konstatēts dempings, uzņēmumam piemērojamo antidempinga maksājumu ar atpakaļejošu datumu uzliek attiecīgā izstrādājuma importiem, kuri tika pakļauti reģistrācijai atbilstīgi 3. pantam Regulā (EK) Nr. 33/2005. |
| --- | --- |

(33)

Tā kā pārskatīšanas rezultātā attiecībā uz uzņēmumu ir konstatēts dempings, uzņēmumam piemērojamo antidempinga maksājumu ar atpakaļejošu datumu uzliek attiecīgā izstrādājuma importiem, kuri tika pakļauti reģistrācijai atbilstīgi 3. pantam Regulā (EK) Nr. 33/2005.

F.   SAISTĪBAS

| (34) | Uzņēmums piedāvāja uzņemties cenu saistības saistībā ar attiecīgā izstrādājuma eksportu uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Uzņēmums piedāvāja uzņemties cenu saistības saistībā ar attiecīgā izstrādājuma eksportu uz Kopienu saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

| (35) | Izskatījusi piedāvājumu, Komisija to uzskatīja par pieņemamu, jo tas novērstu dempinga radītos zaudējumus. Turklāt regulārie un detalizētie ziņojumi, ko uzņēmums apņēmās sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Tāpat izstrādājuma īpašības un uzņēmuma pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka apiešanas risks ir ierobežots. |
| --- | --- |

(35)

Izskatījusi piedāvājumu, Komisija to uzskatīja par pieņemamu, jo tas novērstu dempinga radītos zaudējumus. Turklāt regulārie un detalizētie ziņojumi, ko uzņēmums apņēmās sūtīt Komisijai, ļaus veikt efektīvu uzraudzību. Tāpat izstrādājuma īpašības un uzņēmuma pārdošanas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka apiešanas risks ir ierobežots.

| (36) | Lai nodrošinātu uzņēmuma saistību efektīvu izpildi un uzraudzību, kad iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, atbrīvojumu no maksājuma saņem ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalsts muitas dienestam tiek iesniegta derīga faktūra, ko izrakstījis uzņēmums un kurā ir ietverta Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pielikumā norādītā informācija. Ja tādu faktūru neiesniedz vai ja tā neatbilst izstrādājumam, kas iesniegts muitas dienestiem, tad jāmaksā atbilstoša antidempinga maksājuma likme, lai nodrošinātu saistību efektīvu izpildi. |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu uzņēmuma saistību efektīvu izpildi un uzraudzību, kad iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, atbrīvojumu no maksājuma saņem ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalsts muitas dienestam tiek iesniegta derīga faktūra, ko izrakstījis uzņēmums un kurā ir ietverta Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pielikumā norādītā informācija. Ja tādu faktūru neiesniedz vai ja tā neatbilst izstrādājumam, kas iesniegts muitas dienestiem, tad jāmaksā atbilstoša antidempinga maksājuma likme, lai nodrošinātu saistību efektīvu izpildi.

| (37) | Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu. |
| --- | --- |

(37)

Minēto saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā var piemērot antidempinga maksājumu, ievērojot pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktu.

G.   INFORMĒŠANA PAR PASĀKUMIEM UN PASĀKUMU ILGUMS

| (38) | Attiecīgais uzņēmums tika informēts par faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts piemērot galīgo antidempinga maksājumu tā importam Kopienā, un tam tika dota iespēja izteikt komentārus. |
| --- | --- |

(38)

Attiecīgais uzņēmums tika informēts par faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts piemērot galīgo antidempinga maksājumu tā importam Kopienā, un tam tika dota iespēja izteikt komentārus.

| (39) | Šī pārskatīšana neietekmē datumu, no kura saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vairs nav spēkā Regula (EK) Nr. 2604/2000, |
| --- | --- |

(39)

Šī pārskatīšana neietekmē datumu, no kura saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vairs nav spēkā Regula (EK) Nr. 2604/2000,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 2604/2000 1. panta 3. punktā tabulā pie Indijas ražotājiem iekļauj šādu tekstu:

| Valsts | Uzņēmums | Galīgais maksājums
  (euro) | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- | --- |
| “Indija | South Asian Petrochem Limited | 88,9 | A585” |

Valsts

Uzņēmums

Galīgais maksājums

(euro)

TARIC papildkods

“Indija

South Asian Petrochem Limited

88,9

A585”

2.   Ar šo uzliktais maksājums ar atpakaļejošu datumu tiek piemērots arī attiecīgā izstrādājuma importiem, kas reģistrēti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 33/2005 3. pantam.

3.   Neskarot 1. punktu, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, ko laiž brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 2604/2000 2. panta 3. punktā tabulā pie Indijas ražotājiem iekļauj šādu tekstu:

| Uzņēmums | Valsts | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| “South Asian Petrochem Limited | Indija | A585” |

Uzņēmums

Valsts

TARIC papildu kods

“South Asian Petrochem Limited

Indija

A585”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luxsemburgā, 2005. gada 6. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. DARLING

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 83/2005 (OV L 19, 21.1.2005., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 822/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 3. lpp.).

3

(4)  OV L 8, 12.1.2005., 9. lpp.

4

(5)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004.

5

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/15

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1647/2005

(2005. gada 10. oktobris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 11. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 10. oktobra Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 68,9 |
| 204 | 82,9 |
| 999 | 75,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,7 |
| 999 | 87,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 66,3 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 65,3 |
| 524 | 67,9 |
| 528 | 61,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 82,6 |
| 388 | 79,9 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 126,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,9 |
| 400 | 79,7 |
| 508 | 26,4 |
| 512 | 76,3 |
| 720 | 51,9 |
| 800 | 177,3 |
| 804 | 78,2 |
| 999 | 82,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 91,9 |
| 388 | 58,9 |
| 720 | 58,5 |
| 999 | 69,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

68,9

204

82,9

999

75,9

0707 00 05

052

87,7

999

87,7

0709 90 70

052

101,8

999

101,8

0805 50 10

052

66,3

382

63,3

388

65,3

524

67,9

528

61,9

999

64,9

0806 10 10

052

82,6

388

79,9

400

215,8

999

126,1

0808 10 80

388

84,9

400

79,7

508

26,4

512

76,3

720

51,9

800

177,3

804

78,2

999

82,1

0808 20 50

052

91,9

388

58,9

720

58,5

999

69,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1648/2005

(2005. gada 10. oktobris)

par pastāvīga konkursa izsludināšanu Beļģijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

vņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Beļģijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Beļģijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Beļģijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Beļģijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

| (2) | Šādai pārdošanai ir jāpiemēro 2001. gada 27. jūnija Komisijas Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Šādai pārdošanai ir jāpiemēro 2001. gada 27. jūnija Komisijas Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi.

| (3) | Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai.

| (4) | Beļģijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem. |
| --- | --- |

(4)

Beļģijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Beļģijas intervences aģentūra izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu, lai piedāvātu pārdošanai Kopienas iekšējā tirgū tās rīcībā esošo balto cukuru, kopā 49 891,492 tonnas, kas pieņemts intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

2. pants

1.   Konkurss un 1. pantā paredzētā pārdošana notiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1262/2001, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 22. panta 2. un 3. punkta, Beļģijas intervences aģentūra sagatavo paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu un publicē to vismaz astoņas dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa sākuma.

Publicētajā paziņojumā īpaši jānorāda konkursa noteikumi.

Paziņojums un visas tā izmaiņas pirms publicēšanas tiek nosūtīti Komisijai.

3. pants

Minimālā piedāvājuma likme katrai konkursa daļai ir 250 tonnas.

4. pants

1.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz pirmo konkursa daļu sākas 2005. gada 20. oktobrī un beidzas 2005. gada 26. oktobrī plkst. 15.00 pēc Briseles laika.

Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz otro un turpmākajām konkursa daļām sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējā termiņa beigu datuma. Termiņš beidzas plkst. 15.00 pēc Briseles laika:

| — | 2005. gada 9. un 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 9. un 23. novembrī,

| — | 2005. gada 7. un 21. decembrī. |
| --- | --- |

—

2005. gada 7. un 21. decembrī.

2.   Piedāvājumi ir jāiesniedz Beļģijas intervences aģentūrā:

| Bureau d’intervention et de restitution belge |
| --- |
| Rue de Trèves 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Tālrunis: (32-2) 287 24 11 |
| Fakss: (32-2) 287 25 24 |

Bureau d’intervention et de restitution belge

Rue de Trèves 82

B-1040 Bruxelles

Tālrunis: (32-2) 287 24 11

Fakss: (32-2) 287 25 24

5. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 28. panta 1. punkta a) apakšpunkta, katram konkursa pretendentam jāiemaksā piedāvājuma nodrošinājums 20 euro apmērā par 100 kg baltā cukura.

6. pants

Divu stundu laikā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, kas noteikts 4. panta 1. punktā, Beļģijas intervences aģentūra paziņo Komisijai par saņemtajiem piedāvājumiem.

Konkursa pretendenti netiek identificēti.

Par konkursam iesniegtajiem pieteikumiem jāpaziņo elektroniskā formātā saskaņā ar pielikumā pievienoto paraugu.

Ja nav iesniegts neviens piedāvājums, dalībvalsts informē par to Komisiju tajā pašā termiņā.

7. pants

1.   Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj nepieņemt piedāvājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 42. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Ja, pieņemot piedāvājumu par minimālo cenu saskaņā ar 1. punktu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, piedāvājums jāierobežo līdz tādam daudzumam, kāds vēl ir pieejams.

Ja, pieņemot visu to pretendentu piedāvājumus, kuri piedāvā to pašu cenu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, tad pieejamais daudzums tiek piešķirts šādi:

| a) | sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai |
| --- | --- |

a)

sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai

| b) | proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai |
| --- | --- |

b)

proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai

| c) | lozējot. |
| --- | --- |

c)

lozējot.

8. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 30.6.2001., 48. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1498/2005 (OV L 240, 16.9.2005., 39. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Pastāvīgais konkurss Beļģijas intervences aģentūras rīcībā esošo 49 891,492 tonnu baltā cukura tālākai pārdošanai

Veidlapa (1)

(Paraugs 6. pantā minētajam paziņojumam, kas iesniedzams Komisijai)

(Regula (EK) Nr. 1648/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pretendentu numerācija | Partijas Nr. | Daudzums
  (t) | Piedāvājuma cena
  EUR/100 kg |
| 1. | | | |
| 2. | | | |
| 3. | | | |
| utt. | | | |

1

2

3

4

Pretendentu numerācija

Partijas Nr.

Daudzums

(t)

Piedāvājuma cena

EUR/100 kg

1.

2.

3.

utt.

---

(1)  Nosūtīt uz šādu faksa numuru: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1649/2005

(2005. gada 10. oktobris)

par pastāvīga konkursa izsludināšanu Polijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Polijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Polijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Polijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Polijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

| (2) | Šādai pārdošanai ir jāpiemēro Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Šādai pārdošanai ir jāpiemēro Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi.

| (3) | Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai.

| (4) | Polijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem. |
| --- | --- |

(4)

Polijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Polijas intervences aģentūra izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu, lai piedāvātu pārdošanai Kopienas iekšējā tirgū tās rīcībā esošo balto cukuru, kopā 17 000 tonnu, kas pieņemts intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

2. pants

1.   Konkurss un 1. pantā paredzētā pārdošana notiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1262/2001, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 22. panta 2. un 3. punkta, Polijas intervences aģentūra sagatavo paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu un publicē to vismaz astoņas dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa sākuma.

Publicētajā paziņojumā īpaši jānorāda konkursa noteikumi.

Paziņojums un visas tā izmaiņas pirms publicēšanas tiek nosūtīti Komisijai.

3. pants

Minimālā piedāvājuma likme katrai konkursa daļai ir 250 tonnas.

4. pants

1.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz pirmo konkursa daļu sākas 2005. gada 20. oktobrī un beidzas 2005. gada 26. oktobrī plkst. 15.00 pēc Briseles laika.

Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz otro un turpmākajām konkursa daļām sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējā termiņa beigu datuma. Termiņš beidzas plkst. 15.00 pēc Briseles laika:

| — | 2005. gada 9. un 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 9. un 23. novembrī,

| — | 2005. gada 7. un 21. decembrī. |
| --- | --- |

—

2005. gada 7. un 21. decembrī.

2.   Piedāvājumi ir jāiesniedz Polijas intervences aģentūrā:

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Cukru |
| Dział Dopłat i Interwencji |
| Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Tālrunis: + 48 22 661 71 30 |
| Fakss: + 48 22 661 72 77 |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Cukru

Dział Dopłat i Interwencji

Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Tālrunis: + 48 22 661 71 30

Fakss: + 48 22 661 72 77

5. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 28. panta 1. punkta a) apakšpunkta, katram konkursa pretendentam jāiemaksā piedāvājuma nodrošinājums 20 euro apmērā par 100 kg baltā cukura.

6. pants

Divu stundu laikā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, kas noteikts 4. panta 1. punktā, Polijas intervences aģentūra paziņo Komisijai par saņemtajiem piedāvājumiem.

Konkursa pretendenti netiek identificēti.

Par konkursam iesniegtajiem pieteikumiem jāpaziņo elektroniskā formātā saskaņā ar pielikumā pievienoto paraugu.

Ja nav iesniegts neviens piedāvājums, dalībvalsts informē par to Komisiju tajā pašā termiņā.

7. pants

1.   Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj nepieņemt piedāvājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 42. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Ja, pieņemot piedāvājumu par minimālo cenu saskaņā ar 1. punktu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, piedāvājums jāierobežo līdz tādam daudzumam, kāds vēl ir pieejams.

Ja, pieņemot visu to pretendentu piedāvājumus, kuri piedāvā to pašu cenu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, tad pieejamais daudzums tiek piešķirts šādi:

| a) | sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai |
| --- | --- |

a)

sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai

| b) | proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai |
| --- | --- |

b)

proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai

| c) | lozējot. |
| --- | --- |

c)

lozējot.

8. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 30.6.2001., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1498/2005 (OV L 240, 16.9.2005., 39. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Pastāvīgais konkurss Polijas intervences aģentūras rīcībā esošo 17 000 tonnu baltā cukura tālākai pārdošanai

Veidlapa (1)

(Paraugs 6. pantā minētajam paziņojumam, kas iesniedzams Komisijai)

(Regula (EK) Nr. 1649/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pretendentu numerācija | Partijas Nr. | Daudzums
  (t) | Piedāvājuma cena
  EUR/100 kg |
| 1. | | | |
| 2. | | | |
| 3. | | | |
| utt. | | | |

1

2

3

4

Pretendentu numerācija

Partijas Nr.

Daudzums

(t)

Piedāvājuma cena

EUR/100 kg

1.

2.

3.

utt.

---

(1)  Nosūtīt uz šādu faksa numuru: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1650/2005

(2005. gada 10. oktobris)

par pastāvīga konkursa izsludināšanu Itālijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Itālijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Itālijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Itālijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Itālijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

| (2) | Šādai pārdošanai ir jāpiemēro Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Šādai pārdošanai ir jāpiemēro Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi.

| (3) | Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai.

| (4) | Itālijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem. |
| --- | --- |

(4)

Itālijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Itālijas intervences aģentūra izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu, lai piedāvātu pārdošanai Kopienas iekšējā tirgū tās rīcībā esošo balto cukuru, kopā 74 300,8 tonnas, kas pieņemtas intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

2. pants

1.   Konkurss un 1. pantā paredzētā pārdošana notiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1262/2001, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 22. panta 2. un 3. punkta, Itālijas intervences aģentūra sagatavo paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu un publicē to vismaz astoņas dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa sākuma.

Publicētajā paziņojumā īpaši jānorāda konkursa noteikumi.

Paziņojums un visas tā izmaiņas pirms publicēšanas tiek nosūtīti Komisijai.

3. pants

Minimālā piedāvājuma likme katrai konkursa daļai ir 250 tonnas.

4. pants

1.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz pirmo konkursa daļu sākas 2005. gada 20. oktobrī un beidzas 2005. gada 26. oktobrī plkst. 15.00 pēc Briseles laika.

Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz otro un turpmākajām konkursa daļām sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējā termiņa beigu datuma. Termiņš beidzas plkst. 15.00 pēc Briseles laika:

| — | 2005. gada 9. un 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 9. un 23. novembrī,

| — | 2005. gada 7. un 21. decembrī. |
| --- | --- |

—

2005. gada 7. un 21. decembrī.

2.   Piedāvājumi ir jāiesniedz Itālijas intervences aģentūrā:

| AGEA – Agenzia per le erogazioni in Agricoltura |
| --- |
| Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool |
| Via Torino, 45 |
| 00185 Roma |
| Tālrunis: (39-06) 49499558 |
| Fakss: (39-06) 49499761 |

AGEA – Agenzia per le erogazioni in Agricoltura

Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool

Via Torino, 45

00185 Roma

Tālrunis: (39-06) 49499558

Fakss: (39-06) 49499761

5. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 28. panta 1. punkta a) apakšpunkta, katram konkursa pretendentam jāiemaksā piedāvājuma nodrošinājums 20 euro apmērā par 100 kg baltā cukura.

6. pants

Divu stundu laikā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, kas noteikts 4. panta 1. punktā, Itālijas intervences aģentūra paziņo Komisijai par saņemtajiem piedāvājumiem.

Konkursa pretendenti netiek identificēti.

Par konkursam iesniegtajiem pieteikumiem jāpaziņo elektroniskā formātā saskaņā ar pielikumā pievienoto paraugu.

Ja nav iesniegts neviens piedāvājums, dalībvalsts informē par to Komisiju tajā pašā termiņā.

7. pants

1.   Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj nepieņemt piedāvājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 42. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Ja, pieņemot piedāvājumu par minimālo cenu saskaņā ar 1. punktu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, piedāvājums jāierobežo līdz tādam daudzumam, kāds vēl ir pieejams.

Ja, pieņemot visu to pretendentu piedāvājumus, kuri piedāvā to pašu cenu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, tad pieejamais daudzums tiek piešķirts šādi:

| a) | sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai |
| --- | --- |

a)

sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai

| b) | proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai |
| --- | --- |

b)

proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai

| c) | lozējot. |
| --- | --- |

c)

lozējot.

8. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 30.6.2001., 48. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1498/2005 (OV L 240, 16.9.2005., 39. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Pastāvīgais konkurss Itālijas intervences aģentūras rīcībā esošo 74 300,8 tonnu baltā cukura tālākai pārdošanai

Veidlapa (1)

(Paraugs 6. pantā minētajam paziņojumam, kas iesniedzams Komisijai)

(Regula (EK) Nr. 1650/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pretendentu numerācija | Partijas Nr. | Daudzums (t) | Piedāvājuma cena
  EUR/100 kg |
| 1. | | | |
| 2. | | | |
| 3. | | | |
| utt. | | | |

1

2

3

4

Pretendentu numerācija

Partijas Nr.

Daudzums (t)

Piedāvājuma cena

EUR/100 kg

1.

2.

3.

utt.

---

(1)  Nosūtīt uz šādu faksa numuru: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/26

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1651/2005

(2005. gada 10. oktobris)

par pastāvīga konkursa izsludināšanu Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ungārijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Ungārijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Ungārijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Ungārijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

| (2) | Šādai pārdošanai ir jāpiemēro Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Šādai pārdošanai ir jāpiemēro Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi.

| (3) | Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai.

| (4) | Ungārijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem. |
| --- | --- |

(4)

Ungārijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ungārijas intervences aģentūra izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu, lai piedāvātu pārdošanai Kopienas iekšējā tirgū tās rīcībā esošo balto cukuru, kopā 87 000 tonnu, kas pieņemts intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

2. pants

1.   Konkurss un 1. pantā paredzētā pārdošana notiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1262/2001, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 22. panta 2. un 3. punkta, Ungārijas intervences aģentūra sagatavo paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu un publicē to vismaz astoņas dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa sākuma.

Publicētajā paziņojumā īpaši jānorāda konkursa noteikumi.

Paziņojums un visas tā izmaiņas pirms publicēšanas tiek nosūtīti Komisijai.

3. pants

Minimālā piedāvājuma likme katrai konkursa daļai ir 250 tonnas.

4. pants

1.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz pirmo konkursa daļu sākas 2005. gada 20. oktobrī un beidzas 2005. gada 26. oktobrī plkst. 15.00 pēc Briseles laika.

Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz otro un turpmākajām konkursa daļām sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējā termiņa beigu datuma. Termiņš beidzas plkst. 15.00 pēc Briseles laika:

| — | 2005. gada 9. un 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 9. un 23. novembrī,

| — | 2005. gada 7. un 21. decembrī. |
| --- | --- |

—

2005. gada 7. un 21. decembrī.

2.   Piedāvājumi ir jāiesniedz Ungārijas intervences aģentūrā:

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH) |
| --- |
| (Agricultural and Rural Developement Agency) |
| Alkotmány utca 29 |
| HU-1054 Budapest |
| Tālrunis: (36-1) 219-45 14 |
| Fakss: (36-1) 219-45 11 or (36-1) 219-45 12 |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH)

(Agricultural and Rural Developement Agency)

Alkotmány utca 29

HU-1054 Budapest

Tālrunis: (36-1) 219-45 14

Fakss: (36-1) 219-45 11 or (36-1) 219-45 12

5. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 28. panta 1. punkta a) apakšpunkta, katram konkursa pretendentam jāiemaksā piedāvājuma nodrošinājums 20 euro apmērā par 100 kg baltā cukura.

6. pants

Divu stundu laikā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, kas noteikts 4. panta 1. punktā, Ungārijas intervences aģentūra paziņo Komisijai par saņemtajiem piedāvājumiem.

Konkursa pretendenti netiek identificēti.

Par konkursam iesniegtajiem pieteikumiem jāpaziņo elektroniskā formātā saskaņā ar pielikumā pievienoto paraugu.

Ja nav iesniegts neviens piedāvājums, dalībvalsts informē par to Komisiju tajā pašā termiņā.

7. pants

1.   Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj nepieņemt piedāvājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 42. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Ja, pieņemot piedāvājumu par minimālo cenu saskaņā ar 1. punktu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, piedāvājums jāierobežo līdz tādam daudzumam, kāds vēl ir pieejams.

Ja, pieņemot visu to pretendentu piedāvājumus, kuri piedāvā to pašu cenu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, tad pieejamais daudzums tiek piešķirts šādi:

| a) | sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai |
| --- | --- |

a)

sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai

| b) | proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai |
| --- | --- |

b)

proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai

| c) | lozējot. |
| --- | --- |

c)

lozējot.

8. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 30.6.2001., 48. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1498/2005 (OV L 240, 16.9.2005., 39. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Pastāvīgais konkurss Ungārijas intervences aģentūras rīcībā esošo 87 000 tonnu baltā cukura tālākai pārdošanai

Veidlapa (1)

(Paraugs 6. pantā minētajam paziņojumam, kas iesniedzams Komisijai)

(Regula (EK) Nr. 1651/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pretendentu numerācija | Partijas Nr. | Daudzums (t) | Piedāvājuma cena
  EUR/100 kg |
| 1. | | | |
| 2. | | | |
| 3. | | | |
| utt. | | | |

1

2

3

4

Pretendentu numerācija

Partijas Nr.

Daudzums (t)

Piedāvājuma cena

EUR/100 kg

1.

2.

3.

utt.

---

(1)  Nosūtīt uz šādu faksa numuru: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1652/2005

(2005. gada 10. oktobris)

par pastāvīga konkursa izsludināšanu Francijas intervences aģentūras rīcībā esošā baltā cukura tālākai pārdošanai Kopienas tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Francijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Francijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Francijas rīcībā ir intervences baltā cukura krājumi. Lai nodrošinātu tirgus vajadzības, jālaiž iekšējā tirgū tie baltā cukura krājumi, kurus Francijas intervences aģentūra pieņēma intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

| (2) | Šādai pārdošanai ir jāpiemēro Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Šādai pārdošanai ir jāpiemēro Komisijas 2001. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1262/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/2001 īstenošanai attiecībā uz cukura iepirkšanu un pārdošanu, ko veic intervences aģentūras (2). Nepieciešamības gadījumā jāizdara atkāpe no šīs regulas un jāprecizē daži procedūras noteikumi.

| (3) | Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā situāciju Kopienas tirgū, ir jāparedz, ka Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu katrai konkursa daļai.

| (4) | Francijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem. |
| --- | --- |

(4)

Francijas intervences aģentūrai jāpaziņo Komisijai par konkursiem. Konkursa pretendentiem jāpaliek anonīmiem.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Francijas intervences aģentūra izsludina pastāvīgu uzaicinājumu uz konkursu, lai piedāvātu pārdošanai Kopienas iekšējā tirgū tās rīcībā esošo balto cukuru, kopā 20 000 tonnu, kas pieņemts intervencei no 2005. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 30. jūnijam.

2. pants

1.   Konkurss un 1. pantā paredzētā pārdošana notiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1262/2001, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 22. panta 2. un 3. punkta, Francijas intervences aģentūra sagatavo paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu un publicē to vismaz astoņas dienas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa sākuma.

Publicētajā paziņojumā īpaši jānorāda konkursa noteikumi.

Paziņojums un visas tā izmaiņas pirms publicēšanas tiek nosūtīti Komisijai.

3. pants

Minimālā piedāvājuma likme katrai konkursa daļai ir 250 tonnas.

4. pants

1.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz pirmo konkursa daļu sākas 2005. gada 20. oktobrī un beidzas 2005. gada 26. oktobrī plkst. 15.00 pēc Briseles laika.

Pieteikumu iesniegšanas termiņš uz otro un turpmākajām konkursa daļām sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējā termiņa beigu datuma. Termiņš beidzas plkst. 15.00 pēc Briseles laika:

| — | 2005. gada 9. un 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

2005. gada 9. un 23. novembrī,

| — | 2005. gada 7. un 21. decembrī. |
| --- | --- |

—

2005. gada 7. un 21. decembrī.

2.   Piedāvājumi ir jāiesniedz Francijas intervences aģentūrā:

| Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre |
| --- |
| Bureau de l’intervention |
| 21, Avenue Bosquet |
| F-75007 Paris |
| Tālrunis: (33-1) 44 18 23 37 |
| Fakss: (33-1) 44 18 20 08 |

Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre

Bureau de l’intervention

21, Avenue Bosquet

F-75007 Paris

Tālrunis: (33-1) 44 18 23 37

Fakss: (33-1) 44 18 20 08

5. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1262/2001 28. panta 1. punkta a) apakšpunkta, katram konkursa pretendentam jāiemaksā piedāvājuma nodrošinājums 20 euro apmērā par 100 kg baltā cukura.

6. pants

Divu stundu laikā pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, kas noteikts 4. panta 1. punktā, Francijas intervences aģentūra paziņo Komisijai par saņemtajiem piedāvājumiem.

Konkursa pretendenti netiek identificēti.

Par konkursam iesniegtajiem pieteikumiem jāpaziņo elektroniskā formātā saskaņā ar pielikumā pievienoto paraugu.

Ja nav iesniegts neviens piedāvājums, dalībvalsts informē par to Komisiju tajā pašā termiņā.

7. pants

1.   Komisija nosaka minimālo pārdošanas cenu vai nolemj nepieņemt piedāvājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/2001 42. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Ja, pieņemot piedāvājumu par minimālo cenu saskaņā ar 1. punktu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, piedāvājums jāierobežo līdz tādam daudzumam, kāds vēl ir pieejams.

Ja, pieņemot visu to pretendentu piedāvājumus, kuri piedāvā to pašu cenu, tiktu pārsniegts pieejamais daudzums, tad pieejamais daudzums tiek piešķirts šādi:

| a) | sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai |
| --- | --- |

a)

sadalot daudzumu starp attiecīgajiem pretendentiem proporcionāli kopējiem daudzumiem katrā viņu piedāvājumā, vai

| b) | proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai |
| --- | --- |

b)

proporcionāli sadalot starp attiecīgajiem pretendentiem, ņemot vērā katram pretendentam noteikto maksimālo apjomu tonnās, vai

| c) | lozējot. |
| --- | --- |

c)

lozējot.

8. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).

1

(2)  OV L 178, 30.6.2001., 48. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1498/2005 (OV L 240, 16.9.2005., 39. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Pastāvīgais konkurss Francijas intervences aģentūras rīcībā esošo 20 000 tonnu baltā cukura tālākai pārdošanai

Veidlapa (1)

(Paraugs 6. pantā minētajam paziņojumam, kas iesniedzams Komisijai)

(Regula (EK) Nr. 1652/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pretendentu numerācija | Partijas Nr. | Daudzums (t) | Piedāvājuma cena
  EUR/100 kg |
| 1. | | | |
| 2. | | | |
| 3. | | | |
| utt. | | | |

1

2

3

4

Pretendentu numerācija

Partijas Nr.

Daudzums (t)

Piedāvājuma cena

EUR/100 kg

1.

2.

3.

utt.

---

(1)  Nosūtīt uz šādu faksa numuru: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1653/2005

(2005. gada 10. oktobris),

ar ko atver tarifu kvotas un paredz nodokļus, kuri šajās tarifu kvotās piemērojami dažu Alžīrijas izcelsmes apstrādātu lauksaimniecības produktu importam Eiropas Kopienā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kurš piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar 2005. gada 18. jūlija lēmumu (2) Padome apstiprināja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, turpmāk tekstā “nolīgums”. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2005. gada 18. jūlija lēmumu (2) Padome apstiprināja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses, turpmāk tekstā “nolīgums”.

| (2) | Nolīgumā izklāstītie tirdzniecības noteikumi paredz savstarpēju koncesiju piemērošanu attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem par dažiem apstrādātiem lauksaimniecības produktiem. Kopienas koncesijas var izpausties kā ievešana bez muitas nodokļa saskaņā ar gada tarifu kvotām. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumā izklāstītie tirdzniecības noteikumi paredz savstarpēju koncesiju piemērošanu attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem par dažiem apstrādātiem lauksaimniecības produktiem. Kopienas koncesijas var izpausties kā ievešana bez muitas nodokļa saskaņā ar gada tarifu kvotām.

| (3) | Šajā nolīgumā paredzētās tarifu kvotas Alžīrijas izcelsmes apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanai ir ikgadējas un jāpiemēro nenoteiktu laika posmu. Tās jāatver 2005. gadam un nākamajiem gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Šajā nolīgumā paredzētās tarifu kvotas Alžīrijas izcelsmes apstrādātu lauksaimniecības produktu ievešanai ir ikgadējas un jāpiemēro nenoteiktu laika posmu. Tās jāatver 2005. gadam un nākamajiem gadiem.

| (4) | Jauno tarifu kvotu apjomi 2005. gadam jāaprēķina proporcionāli nolīgumā norādītajiem pamatapjomiem, proporcionāli tā gada daļai, kas pagājusi līdz nolīguma piemērošanas dienai. |
| --- | --- |

(4)

Jauno tarifu kvotu apjomi 2005. gadam jāaprēķina proporcionāli nolīgumā norādītajiem pamatapjomiem, proporcionāli tā gada daļai, kas pagājusi līdz nolīguma piemērošanas dienai.

| (5) | Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), ir paredzēti noteikumi tarifu kvotu pārvaldībai, ievērojot muitas deklarāciju datējumu hronoloģisko secību. Ar šo regulu atklātās tarifu kvotas jāpārvalda saskaņā ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), ir paredzēti noteikumi tarifu kvotu pārvaldībai, ievērojot muitas deklarāciju datējumu hronoloģisko secību. Ar šo regulu atklātās tarifu kvotas jāpārvalda saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

| (6) | Minētais nolīgums ir spēkā no 2005. gada 1. septembra, tāpēc šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas un tādēļ tai jāstājas spēkā, tiklīdz kā iespējams. |
| --- | --- |

(6)

Minētais nolīgums ir spēkā no 2005. gada 1. septembra, tāpēc šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas un tādēļ tai jāstājas spēkā, tiklīdz kā iespējams.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem par Līguma I pielikumā neuzskaitītu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontālajiem jautājumiem par Līguma I pielikumā neuzskaitītu apstrādātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2005. gada 1. septembra līdz 2005. gada 31. decembrim un no nākamo gadu 1. janvāra līdz 31. decembrim tiek atvērtas Kopienas gada tarifu kvotas to Alžīrijas izcelsmes produktu importam, kas minēti pielikumā.

Pielikumā norādītos gada kvotu apjomus 2005. gadam samazina proporcionāli tā gada daļai, kas pagājusi līdz nolīguma piemērošanas dienai.

2. pants

Kopienas tarifu kvotas, kas minētas 1. pantā, pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulu piemēro no 2005. gada 1. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2580/2000 (OV L 298, 25.11.2000., 5. lpp.).

1

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005., 5. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Gada tarifu kvotas, kas 2005. gadā un nākamajos gados piemērojamas, importējot Kopienā dažus Alžīrijas izcelsmes produktus, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93, un šajās tarifu kvotās piemērojamie nodokļi

Neierobežojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumus, produktu apraksta formulējums uzskatāms vienīgi par informatīvu, preferenču sistēmu atbilstīgi šim pielikumam nosakot pēc tiem KN kodiem, kas ir spēkā šīs regulas pieņemšanas laikā

| Kārtas numurs | KN kods | Preču apraksts | Gada kvotas apjoms
  (tīrsvara tonnās) | Piemērojamais nodoklis gada kvotā
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1021 | 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukuru vai citiem saldinātājiem vai aromatizētājiem, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: | 1 500 | 0 |
| 0403 10 | – jogurts: |
| – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |
| – – – pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kura piena tauku saturs pēc svara: |
| 0403 10 51 | – – – – nepārsniedz 1,5 % |
| 0403 10 53 | – – – – ir vairāk nekā 1,5 %, bet ne vairāk kā 27 % |
| 0403 10 59 | – – – – ir vairāk nekā 27 % |
| – – – pārējais, ar piena tauku saturu: |
| 0403 10 91 | – – – – ne vairāk kā 3 % |
| 0403 10 93 | – – – – vairāk nekā 3 %, bet ne vairāk kā 6 % |
| 0403 10 99 | – – – – vairāk nekā 6 % |
| 09.1022 | 1902 | Pastas izstrādājumi, arī vārīti vai ar pildījumu (ar gaļu vai citiem produktiem), vai pagatavoti ar citu paņēmienu, kā spageti, makaroni, nūdeles, lazanja, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, arī pagatavots: | 2 000 | 0 |
| 1902 30 | – Citādi makaronu izstrādājumi: |
| 1902 30 10 | – – sausie |
| 1902 30 90 | – – pārējie |
| 09.1023 | 1902 40 | – Kuskuss: | 2 000 | 0 |
| 1902 40 10 | – – nepagatavots |
| 1902 40 90 | – – pārējais |

Kārtas numurs

KN kods

Preču apraksts

Gada kvotas apjoms

(tīrsvara tonnās)

Piemērojamais nodoklis gada kvotā

(%)

09.1021

0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukuru vai citiem saldinātājiem vai aromatizētājiem, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao:

1 500

0

0403 10

– jogurts:

– – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao:

– – – pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, kura piena tauku saturs pēc svara:

0403 10 51

– – – – nepārsniedz 1,5 %

0403 10 53

– – – – ir vairāk nekā 1,5 %, bet ne vairāk kā 27 %

0403 10 59

– – – – ir vairāk nekā 27 %

– – – pārējais, ar piena tauku saturu:

0403 10 91

– – – – ne vairāk kā 3 %

0403 10 93

– – – – vairāk nekā 3 %, bet ne vairāk kā 6 %

0403 10 99

– – – – vairāk nekā 6 %

09.1022

1902

Pastas izstrādājumi, arī vārīti vai ar pildījumu (ar gaļu vai citiem produktiem), vai pagatavoti ar citu paņēmienu, kā spageti, makaroni, nūdeles, lazanja, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, arī pagatavots:

2 000

0

1902 30

– Citādi makaronu izstrādājumi:

1902 30 10

– – sausie

1902 30 90

– – pārējie

09.1023

1902 40

– Kuskuss:

2 000

0

1902 40 10

– – nepagatavots

1902 40 90

– – pārējais

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/35

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1654/2005

(2005. gada 10. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 874/2004, ar ko nosaka sabiedriskās kārtības noteikumus par pirmā līmeņa domēna .eu ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. aprīļa Regulu (EK) Nr. 733/2002 par .eu pirmā līmeņa domēna ieviešanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu, apspriedusies ar Eiropas Interneta domēnu reģistru, ko noteica ar Komisijas Lēmumu 2003/375/EK (2),

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004 (3) ievieš Regulu (EK) Nr. 733/2002, nosakot sabiedriskās kārtības noteikumus par pirmā līmeņa domēna .eu ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004 (3) ievieš Regulu (EK) Nr. 733/2002, nosakot sabiedriskās kārtības noteikumus par pirmā līmeņa domēna .eu ieviešanu un darbību, kā arī principiem, kas reglamentē reģistrāciju.

| (2) | Ar Regulas (EK) Nr. 874/2004 8. pantu ievieš sabiedriskās kārtības noteikumus par ģeogrāfiskiem jēdzieniem, paredzot procedūru, kas ļauj dalībvalstīm, kandidātvalstīm un visām Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstīm pieprasīt savu valstu valdībām reģistrēt vai rezervēt savu vārdu. Minētais noteikums pilnībā nenodrošina Eiropas Savienības ģeopolitisko un valodu daudzveidību un dalībvalstu, kā arī Eiropas pilsoņu interešu ievērošanu. Tādēļ Komisijai ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 874/2004. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulas (EK) Nr. 874/2004 8. pantu ievieš sabiedriskās kārtības noteikumus par ģeogrāfiskiem jēdzieniem, paredzot procedūru, kas ļauj dalībvalstīm, kandidātvalstīm un visām Eiropas ekonomikas zonas dalībvalstīm pieprasīt savu valstu valdībām reģistrēt vai rezervēt savu vārdu. Minētais noteikums pilnībā nenodrošina Eiropas Savienības ģeopolitisko un valodu daudzveidību un dalībvalstu, kā arī Eiropas pilsoņu interešu ievērošanu. Tādēļ Komisijai ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 874/2004.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komunikāciju komitejas atzinumu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4), |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Komunikāciju komitejas atzinumu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 874/2004 groza šādi:

| 1) | Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants
  Valstu vārdu un valstu kodu (Alpha 2 sistēmā) rezervācija
  1.   Vārdu sarakstu, kas norādīts šīs regulas pielikumā, sarakstā norādītās valstis var rezervēt vai reģistrēt tikai kā otrā līmeņa domēna vārdus tieši TLD .eu.
  2.   Valstu kodus (Alpha 2 sistēmā) nereģistrē kā otrā līmeņa domēnu vārdus tieši TLD .eu.”; |
| --- | --- |

1)

Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Valstu vārdu un valstu kodu (Alpha 2 sistēmā) rezervācija

1.   Vārdu sarakstu, kas norādīts šīs regulas pielikumā, sarakstā norādītās valstis var rezervēt vai reģistrēt tikai kā otrā līmeņa domēna vārdus tieši TLD .eu.

2.   Valstu kodus (Alpha 2 sistēmā) nereģistrē kā otrā līmeņa domēnu vārdus tieši TLD .eu.”;

| 2) | Regulas 12. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Pakāpenisko reģistrāciju nedrīkst uzsākt, pirms nav izpildīta 6. panta pirmā punkta prasība.”; |
| --- | --- |

2)

Regulas 12. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Pakāpenisko reģistrāciju nedrīkst uzsākt, pirms nav izpildīta 6. panta pirmā punkta prasība.”;

| 3) | Pievieno šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

3)

Pievieno šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 113, 30.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 128, 24.5.2003., 29. lpp.

2

(3)  OV L 162, 30.4.2004., 40. lpp.

3

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

4

---

PIELIKUMS

1.   Saraksts, kurā ietverti valstu vārdi un valstis, kas tos var reģistrēt.

AUSTRIJA

| 1) | österreich |
| --- | --- |

1)

österreich

| 2) | oesterreich |
| --- | --- |

2)

oesterreich

| 3) | republik-österreich |
| --- | --- |

3)

republik-österreich

| 4) | republik-oesterreich |
| --- | --- |

4)

republik-oesterreich

| 5) | afstria |
| --- | --- |

5)

afstria

| 6) | dimokratia-afstria |
| --- | --- |

6)

dimokratia-afstria

| 7) | østrig |
| --- | --- |

7)

østrig

| 8) | republikken-østrig |
| --- | --- |

8)

republikken-østrig

| 9) | oestrig |
| --- | --- |

9)

oestrig

| 10) | austria |
| --- | --- |

10)

austria

| 11) | republic-austria |
| --- | --- |

11)

republic-austria

| 12) | república-austria |
| --- | --- |

12)

república-austria

| 13) | autriche |
| --- | --- |

13)

autriche

| 14) | république-autriche |
| --- | --- |

14)

république-autriche

| 15) | oostenrijk |
| --- | --- |

15)

oostenrijk

| 16) | republiek-oostenrijk |
| --- | --- |

16)

republiek-oostenrijk

| 17) | república-austria |
| --- | --- |

17)

república-austria

| 18) | itävalta |
| --- | --- |

18)

itävalta

| 19) | itävallan-tasavalta |
| --- | --- |

19)

itävallan-tasavalta

| 20) | itaevalta |
| --- | --- |

20)

itaevalta

| 21) | österrike |
| --- | --- |

21)

österrike

| 22) | oesterrike |
| --- | --- |

22)

oesterrike

| 23) | republik-österrike |
| --- | --- |

23)

republik-österrike

| 24) | rakousko |
| --- | --- |

24)

rakousko

| 25) | republika-rakousko |
| --- | --- |

25)

republika-rakousko

| 26) | repubblica-austria |
| --- | --- |

26)

repubblica-austria

| 27) | austrija |
| --- | --- |

27)

austrija

| 28) | republika-austrija |
| --- | --- |

28)

republika-austrija

| 29) | respublika-austrija |
| --- | --- |

29)

respublika-austrija

| 30) | ausztria |
| --- | --- |

30)

ausztria

| 31) | Osztrák-Köztársaság |
| --- | --- |

31)

Osztrák-Köztársaság

| 32) | Republika-Austriacka |
| --- | --- |

32)

Republika-Austriacka

| 33) | rakúsko |
| --- | --- |

33)

rakúsko

| 34) | republika-rakúsko |
| --- | --- |

34)

republika-rakúsko

| 35) | avstrija |
| --- | --- |

35)

avstrija

| 36) | republika-avstrija |
| --- | --- |

36)

republika-avstrija

| 37) | awstrija |
| --- | --- |

37)

awstrija

| 38) | republika-awstrija |
| --- | --- |

38)

republika-awstrija

| 39) | republikösterreich |
| --- | --- |

39)

republikösterreich

| 40) | republikoesterreich |
| --- | --- |

40)

republikoesterreich

| 41) | dimokratiaafstria |
| --- | --- |

41)

dimokratiaafstria

| 42) | republikkenøstrig |
| --- | --- |

42)

republikkenøstrig

| 43) | republicaustria |
| --- | --- |

43)

republicaustria

| 44) | repúblicaaustria |
| --- | --- |

44)

repúblicaaustria

| 45) | républiqueautriche |
| --- | --- |

45)

républiqueautriche

| 46) | repubblicaaustria |
| --- | --- |

46)

repubblicaaustria

| 47) | republiekoostenrijk |
| --- | --- |

47)

republiekoostenrijk

| 48) | repúblicaaustria |
| --- | --- |

48)

repúblicaaustria

| 49) | tasavaltaitävalta |
| --- | --- |

49)

tasavaltaitävalta

| 50) | republikösterrike |
| --- | --- |

50)

republikösterrike

| 51) | republikarakousko |
| --- | --- |

51)

republikarakousko

| 52) | republikaaustrija |
| --- | --- |

52)

republikaaustrija

| 53) | respublikaaustrija |
| --- | --- |

53)

respublikaaustrija

| 54) | OsztrákKöztársaság |
| --- | --- |

54)

OsztrákKöztársaság

| 55) | RepublikaAustriacka |
| --- | --- |

55)

RepublikaAustriacka

| 56) | republikarakúsko |
| --- | --- |

56)

republikarakúsko

| 57) | republikaavstrija |
| --- | --- |

57)

republikaavstrija

| 58) | republikaawstrija |
| --- | --- |

58)

republikaawstrija

| 59) | aostria |
| --- | --- |

59)

aostria

| 60) | vabariik-aostria |
| --- | --- |

60)

vabariik-aostria

| 61) | vabariikaostria |
| --- | --- |

61)

vabariikaostria

BEĻĢIJA

| 1) | belgie |
| --- | --- |

1)

belgie

| 2) | belgië |
| --- | --- |

2)

belgië

| 3) | belgique |
| --- | --- |

3)

belgique

| 4) | belgien |
| --- | --- |

4)

belgien

| 5) | belgium |
| --- | --- |

5)

belgium

| 6) | bélgica |
| --- | --- |

6)

bélgica

| 7) | belgica |
| --- | --- |

7)

belgica

| 8) | belgio |
| --- | --- |

8)

belgio

| 9) | belgia |
| --- | --- |

9)

belgia

| 10) | belgija |
| --- | --- |

10)

belgija

| 11) | vlaanderen |
| --- | --- |

11)

vlaanderen

| 12) | wallonie |
| --- | --- |

12)

wallonie

| 13) | wallonië |
| --- | --- |

13)

wallonië

| 14) | brussel |
| --- | --- |

14)

brussel

| 15) | vlaamse-gemeenschap |
| --- | --- |

15)

vlaamse-gemeenschap

| 16) | franse-gemeenschap |
| --- | --- |

16)

franse-gemeenschap

| 17) | duitstalige-gemeenschap |
| --- | --- |

17)

duitstalige-gemeenschap

| 18) | vlaams-gewest |
| --- | --- |

18)

vlaams-gewest

| 19) | waals-gewest |
| --- | --- |

19)

waals-gewest

| 20) | brussels-hoofdstedelijk-gewest |
| --- | --- |

20)

brussels-hoofdstedelijk-gewest

| 21) | flandre |
| --- | --- |

21)

flandre

| 22) | bruxelles |
| --- | --- |

22)

bruxelles

| 23) | communauté-flamande |
| --- | --- |

23)

communauté-flamande

| 24) | communaute-flamande |
| --- | --- |

24)

communaute-flamande

| 25) | communauté-française |
| --- | --- |

25)

communauté-française

| 26) | communaute-francaise |
| --- | --- |

26)

communaute-francaise

| 27) | communaute-germanophone |
| --- | --- |

27)

communaute-germanophone

| 28) | communauté-germanophone |
| --- | --- |

28)

communauté-germanophone

| 29) | région-flamande |
| --- | --- |

29)

région-flamande

| 30) | region-flamande |
| --- | --- |

30)

region-flamande

| 31) | région-wallonne |
| --- | --- |

31)

région-wallonne

| 32) | region-wallonne |
| --- | --- |

32)

region-wallonne

| 33) | région-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

33)

région-de-bruxelles-capitale

| 34) | region-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

34)

region-de-bruxelles-capitale

| 35) | flandern |
| --- | --- |

35)

flandern

| 36) | wallonien |
| --- | --- |

36)

wallonien

| 37) | bruessel |
| --- | --- |

37)

bruessel

| 38) | brüssel |
| --- | --- |

38)

brüssel

| 39) | flaemische-gemeinschaft |
| --- | --- |

39)

flaemische-gemeinschaft

| 40) | flämische-gemeinschaft |
| --- | --- |

40)

flämische-gemeinschaft

| 41) | franzoesische-gemeinschaft |
| --- | --- |

41)

franzoesische-gemeinschaft

| 42) | französische-gemeinschaft |
| --- | --- |

42)

französische-gemeinschaft

| 43) | deutschsprachige-gemeinschaft |
| --- | --- |

43)

deutschsprachige-gemeinschaft

| 44) | flaemische-region |
| --- | --- |

44)

flaemische-region

| 45) | flämische-region |
| --- | --- |

45)

flämische-region

| 46) | wallonische-region |
| --- | --- |

46)

wallonische-region

| 47) | region-bruessel-hauptstadt |
| --- | --- |

47)

region-bruessel-hauptstadt

| 48) | region-brüssel-hauptstadt |
| --- | --- |

48)

region-brüssel-hauptstadt

| 49) | flanders |
| --- | --- |

49)

flanders

| 50) | wallonia |
| --- | --- |

50)

wallonia

| 51) | brussels |
| --- | --- |

51)

brussels

| 52) | flemish-community |
| --- | --- |

52)

flemish-community

| 53) | french-community |
| --- | --- |

53)

french-community

| 54) | german-speaking-community |
| --- | --- |

54)

german-speaking-community

| 55) | flemish-region |
| --- | --- |

55)

flemish-region

| 56) | walloon-region |
| --- | --- |

56)

walloon-region

| 57) | brussels-capital-region |
| --- | --- |

57)

brussels-capital-region

| 58) | flandes |
| --- | --- |

58)

flandes

| 59) | valonia |
| --- | --- |

59)

valonia

| 60) | bruselas |
| --- | --- |

60)

bruselas

| 61) | comunidad-flamenca |
| --- | --- |

61)

comunidad-flamenca

| 62) | comunidad-francesa |
| --- | --- |

62)

comunidad-francesa

| 63) | comunidad-germanófona |
| --- | --- |

63)

comunidad-germanófona

| 64) | comunidad-germanofona |
| --- | --- |

64)

comunidad-germanofona

| 65) | region-flamenca |
| --- | --- |

65)

region-flamenca

| 66) | región-flamenca |
| --- | --- |

66)

región-flamenca

| 67) | region-valona |
| --- | --- |

67)

region-valona

| 68) | región-valona |
| --- | --- |

68)

región-valona

| 69) | region-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

69)

region-de-bruselas-capital

| 70) | región-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

70)

región-de-bruselas-capital

| 71) | fiandre |
| --- | --- |

71)

fiandre

| 72) | vallonia |
| --- | --- |

72)

vallonia

| 73) | communita-fiamminga |
| --- | --- |

73)

communita-fiamminga

| 74) | communità-fiamminga |
| --- | --- |

74)

communità-fiamminga

| 75) | communita-francese |
| --- | --- |

75)

communita-francese

| 76) | communità-francese |
| --- | --- |

76)

communità-francese

| 77) | communita-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

77)

communita-di-lingua-tedesca

| 78) | communità-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

78)

communità-di-lingua-tedesca

| 79) | regione-fiamminga |
| --- | --- |

79)

regione-fiamminga

| 80) | regione-vallona |
| --- | --- |

80)

regione-vallona

| 81) | regione-di-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

81)

regione-di-bruxelles-capitale

| 82) | flandres |
| --- | --- |

82)

flandres

| 83) | bruxelas |
| --- | --- |

83)

bruxelas

| 84) | comunidade-flamenga |
| --- | --- |

84)

comunidade-flamenga

| 85) | comunidade-francofona |
| --- | --- |

85)

comunidade-francofona

| 86) | comunidade-germanofona |
| --- | --- |

86)

comunidade-germanofona

| 87) | regiao-flamenga |
| --- | --- |

87)

regiao-flamenga

| 88) | região-flamenga |
| --- | --- |

88)

região-flamenga

| 89) | regiao-vala |
| --- | --- |

89)

regiao-vala

| 90) | região-vala |
| --- | --- |

90)

região-vala

| 91) | regiao-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

91)

regiao-de-bruxelas-capital

| 92) | região-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

92)

região-de-bruxelas-capital

| 93) | vallonien |
| --- | --- |

93)

vallonien

| 94) | bryssel |
| --- | --- |

94)

bryssel

| 95) | flamlaendskt-spraakomraade |
| --- | --- |

95)

flamlaendskt-spraakomraade

| 96) | fransktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

96)

fransktalande-spraakomraade

| 97) | tysktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

97)

tysktalande-spraakomraade

| 98) | flamlaendska-regionen |
| --- | --- |

98)

flamlaendska-regionen

| 99) | vallonska-regionen |
| --- | --- |

99)

vallonska-regionen

| 100) | bryssel-huvustad |
| --- | --- |

100)

bryssel-huvustad

| 101) | det-flamske-sprogsamfund |
| --- | --- |

101)

det-flamske-sprogsamfund

| 102) | det-franske-sprogsamfund |
| --- | --- |

102)

det-franske-sprogsamfund

| 103) | det-tysktalende-sprogsamfund |
| --- | --- |

103)

det-tysktalende-sprogsamfund

| 104) | den-flamske-region |
| --- | --- |

104)

den-flamske-region

| 105) | den-vallonske-region |
| --- | --- |

105)

den-vallonske-region

| 106) | regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet |
| --- | --- |

106)

regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet

| 107) | flanderi |
| --- | --- |

107)

flanderi

| 108) | flaaminkielinen-yhteiso |
| --- | --- |

108)

flaaminkielinen-yhteiso

| 109) | ranskankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

109)

ranskankielinen-yhteiso

| 110) | saksankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

110)

saksankielinen-yhteiso

| 111) | flanderin-alue |
| --- | --- |

111)

flanderin-alue

| 112) | vallonian-alue |
| --- | --- |

112)

vallonian-alue

| 113) | brysselin-alue |
| --- | --- |

113)

brysselin-alue

| 114) | flandry |
| --- | --- |

114)

flandry

| 115) | valonsko |
| --- | --- |

115)

valonsko

| 116) | brusel |
| --- | --- |

116)

brusel

| 117) | vlamske-spolecenstvi |
| --- | --- |

117)

vlamske-spolecenstvi

| 118) | francouzske-spolecenstvi |
| --- | --- |

118)

francouzske-spolecenstvi

| 119) | germanofonni-spolecenstvi |
| --- | --- |

119)

germanofonni-spolecenstvi

| 120) | vlamsky-region |
| --- | --- |

120)

vlamsky-region

| 121) | valonsky-region |
| --- | --- |

121)

valonsky-region

| 122) | region-brusel |
| --- | --- |

122)

region-brusel

| 123) | flandrija |
| --- | --- |

123)

flandrija

| 124) | valonija |
| --- | --- |

124)

valonija

| 125) | bruselj |
| --- | --- |

125)

bruselj

| 126) | flamska-skupnost |
| --- | --- |

126)

flamska-skupnost

| 127) | frankofonska-skupnost |
| --- | --- |

127)

frankofonska-skupnost

| 128) | germanofonska-skupnost |
| --- | --- |

128)

germanofonska-skupnost

| 129) | flamska-regija |
| --- | --- |

129)

flamska-regija

| 130) | valonska-regija |
| --- | --- |

130)

valonska-regija

| 131) | regija-bruselj |
| --- | --- |

131)

regija-bruselj

KIPRA

| 1) | cypern |
| --- | --- |

1)

cypern

| 2) | cyprus |
| --- | --- |

2)

cyprus

| 3) | cyprus |
| --- | --- |

3)

cyprus

| 4) | kypros |
| --- | --- |

4)

kypros

| 5) | chypre |
| --- | --- |

5)

chypre

| 6) | zypern |
| --- | --- |

6)

zypern

| 7) | κυπρος |
| --- | --- |

7)

κυπρος

| 8) | cipro |
| --- | --- |

8)

cipro

| 9) | chipre |
| --- | --- |

9)

chipre

| 10) | chipre |
| --- | --- |

10)

chipre

| 11) | cypern |
| --- | --- |

11)

cypern

| 12) | anchipír |
| --- | --- |

12)

anchipír

| 13) | kypr |
| --- | --- |

13)

kypr

| 14) | küpros |
| --- | --- |

14)

küpros

| 15) | ciprus |
| --- | --- |

15)

ciprus

| 16) | kipras |
| --- | --- |

16)

kipras

| 17) | kipra |
| --- | --- |

17)

kipra

| 18) | ćipru |
| --- | --- |

18)

ćipru

| 19) | cypr |
| --- | --- |

19)

cypr

| 20) | ciper |
| --- | --- |

20)

ciper

| 21) | cyprus |
| --- | --- |

21)

cyprus

| 22) | kibris |
| --- | --- |

22)

kibris

| 23) | republikkencypern |
| --- | --- |

23)

republikkencypern

| 24) | republiekcyprus |
| --- | --- |

24)

republiekcyprus

| 25) | republicofcyprus |
| --- | --- |

25)

republicofcyprus

| 26) | kyproksentasavalta |
| --- | --- |

26)

kyproksentasavalta

| 27) | republiquedechypre |
| --- | --- |

27)

republiquedechypre

| 28) | republikzypern |
| --- | --- |

28)

republikzypern

| 29) | κυπριακηδημοκρατια |
| --- | --- |

29)

κυπριακηδημοκρατια

| 30) | repubblicadicipro |
| --- | --- |

30)

repubblicadicipro

| 31) | republicadechipre |
| --- | --- |

31)

republicadechipre

| 32) | republicadechipre |
| --- | --- |

32)

republicadechipre

| 33) | cypernsrepublik |
| --- | --- |

33)

cypernsrepublik

| 34) | poblachtnacipíre |
| --- | --- |

34)

poblachtnacipíre

| 35) | kyperskarepublika |
| --- | --- |

35)

kyperskarepublika

| 36) | küprosevabariik |
| --- | --- |

36)

küprosevabariik

| 37) | ciprusiköztàrsasàg |
| --- | --- |

37)

ciprusiköztàrsasàg

| 38) | kiprorespublika |
| --- | --- |

38)

kiprorespublika

| 39) | kiprasrepublika |
| --- | --- |

39)

kiprasrepublika

| 40) | republikata’ćipru |
| --- | --- |

40)

republikata’ćipru

| 41) | republikacypryjska |
| --- | --- |

41)

republikacypryjska

| 42) | republikaciper |
| --- | --- |

42)

republikaciper

| 43) | cyperskarepublika |
| --- | --- |

43)

cyperskarepublika

| 44) | kibriscumhuriyeti |
| --- | --- |

44)

kibriscumhuriyeti

ČEHIJA

| 1) | ceska-republika |
| --- | --- |

1)

ceska-republika

| 2) | den-tjekkiske-republik |
| --- | --- |

2)

den-tjekkiske-republik

| 3) | tschechische-republik |
| --- | --- |

3)

tschechische-republik

| 4) | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

4)

tsehhi-vabariik

| 5) | τσεχικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

5)

τσεχικη-δημοκρατια

| 6) | czech-republic |
| --- | --- |

6)

czech-republic

| 7) | repulica-checa |
| --- | --- |

7)

repulica-checa

| 8) | republique-tcheque |
| --- | --- |

8)

republique-tcheque

| 9) | repubblica-ceca |
| --- | --- |

9)

repubblica-ceca

| 10) | cehijas-republika |
| --- | --- |

10)

cehijas-republika

| 11) | cekijos-respublika |
| --- | --- |

11)

cekijos-respublika

| 12) | cseh-koztarsasag |
| --- | --- |

12)

cseh-koztarsasag

| 13) | repubblica-ceka |
| --- | --- |

13)

repubblica-ceka

| 14) | tsjechische-republiek |
| --- | --- |

14)

tsjechische-republiek

| 15) | republika-czeska |
| --- | --- |

15)

republika-czeska

| 16) | republica-checa |
| --- | --- |

16)

republica-checa

| 17) | ceska-republika |
| --- | --- |

17)

ceska-republika

| 18) | ceska-republika |
| --- | --- |

18)

ceska-republika

| 19) | tsekin-tasavalta |
| --- | --- |

19)

tsekin-tasavalta

| 20) | tjeckiska-republiken |
| --- | --- |

20)

tjeckiska-republiken

| 21) | ceskarepublika |
| --- | --- |

21)

ceskarepublika

| 22) | dentjekkiskerepublik |
| --- | --- |

22)

dentjekkiskerepublik

| 23) | tschechischerepublik |
| --- | --- |

23)

tschechischerepublik

| 24) | tsehhivabariik |
| --- | --- |

24)

tsehhivabariik

| 25) | τσεχικηδημοκρατια |
| --- | --- |

25)

τσεχικηδημοκρατια

| 26) | czechrepublic |
| --- | --- |

26)

czechrepublic

| 27) | repulicacheca |
| --- | --- |

27)

repulicacheca

| 28) | republiquetcheque |
| --- | --- |

28)

republiquetcheque

| 29) | repubblicaceca |
| --- | --- |

29)

repubblicaceca

| 30) | cehijasrepublika |
| --- | --- |

30)

cehijasrepublika

| 31) | cekijosrespublika |
| --- | --- |

31)

cekijosrespublika

| 32) | csehkoztarsasag |
| --- | --- |

32)

csehkoztarsasag

| 33) | repubblicaceka |
| --- | --- |

33)

repubblicaceka

| 34) | tsjechischerepubliek |
| --- | --- |

34)

tsjechischerepubliek

| 35) | republikaczeska |
| --- | --- |

35)

republikaczeska

| 36) | republicacheca |
| --- | --- |

36)

republicacheca

| 37) | ceskarepublika |
| --- | --- |

37)

ceskarepublika

| 38) | ceskarepublika |
| --- | --- |

38)

ceskarepublika

| 39) | tsekintasavalta |
| --- | --- |

39)

tsekintasavalta

| 40) | tjeckiskarepubliken |
| --- | --- |

40)

tjeckiskarepubliken

| 41) | czech |
| --- | --- |

41)

czech

| 42) | cesko |
| --- | --- |

42)

cesko

| 43) | tjekkiet |
| --- | --- |

43)

tjekkiet

| 44) | tschechien |
| --- | --- |

44)

tschechien

| 45) | tsehhi |
| --- | --- |

45)

tsehhi

| 46) | τσεχια |
| --- | --- |

46)

τσεχια

| 47) | czechia |
| --- | --- |

47)

czechia

| 48) | chequia |
| --- | --- |

48)

chequia

| 49) | tchequie |
| --- | --- |

49)

tchequie

| 50) | cechia |
| --- | --- |

50)

cechia

| 51) | cehija |
| --- | --- |

51)

cehija

| 52) | cekija |
| --- | --- |

52)

cekija

| 53) | csehorszag |
| --- | --- |

53)

csehorszag

| 54) | tsjechie |
| --- | --- |

54)

tsjechie

| 55) | czechy |
| --- | --- |

55)

czechy

| 56) | chequia |
| --- | --- |

56)

chequia

| 57) | ceska |
| --- | --- |

57)

ceska

| 58) | tsekinmaa |
| --- | --- |

58)

tsekinmaa

| 59) | tjeckien |
| --- | --- |

59)

tjeckien

| 60) | cechy |
| --- | --- |

60)

cechy

| 61) | česka-republika |
| --- | --- |

61)

česka-republika

| 62) | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

62)

tsehhi-vabariik

| 63) | republica-checa |
| --- | --- |

63)

republica-checa

| 64) | republique-tcheque |
| --- | --- |

64)

republique-tcheque

| 65) | čehijas-republika |
| --- | --- |

65)

čehijas-republika

| 66) | cseh-köztarsasag |
| --- | --- |

66)

cseh-köztarsasag

| 67) | republica-checa |
| --- | --- |

67)

republica-checa

| 68) | česka-republika |
| --- | --- |

68)

česka-republika

| 69) | českarepublika |
| --- | --- |

69)

českarepublika

| 70) | tsehhivabariik |
| --- | --- |

70)

tsehhivabariik

| 71) | republicacheca |
| --- | --- |

71)

republicacheca

| 72) | republiquetcheque |
| --- | --- |

72)

republiquetcheque

| 73) | čehijasrepublika |
| --- | --- |

73)

čehijasrepublika

| 74) | csehköztarsasag |
| --- | --- |

74)

csehköztarsasag

| 75) | republicacheca |
| --- | --- |

75)

republicacheca

| 76) | českarepublika |
| --- | --- |

76)

českarepublika

| 77) | česko |
| --- | --- |

77)

česko

| 78) | tsjechië |
| --- | --- |

78)

tsjechië

| 79) | tsehhi |
| --- | --- |

79)

tsehhi

| 80) | chequia |
| --- | --- |

80)

chequia

| 81) | tchequie |
| --- | --- |

81)

tchequie

| 82) | čehija |
| --- | --- |

82)

čehija

| 83) | csehorszag |
| --- | --- |

83)

csehorszag

| 84) | česka |
| --- | --- |

84)

česka

| 85) | čechy |
| --- | --- |

85)

čechy

DĀNIJA

| 1) | danemark |
| --- | --- |

1)

danemark

| 2) | denemarken |
| --- | --- |

2)

denemarken

| 3) | danmark |
| --- | --- |

3)

danmark

| 4) | denmark |
| --- | --- |

4)

denmark

| 5) | tanska |
| --- | --- |

5)

tanska

| 6) | δανία |
| --- | --- |

6)

δανία

| 7) | danimarca |
| --- | --- |

7)

danimarca

| 8) | dinamarca |
| --- | --- |

8)

dinamarca

| 9) | dänemark |
| --- | --- |

9)

dänemark

| 10) | dánsko |
| --- | --- |

10)

dánsko

| 11) | taani |
| --- | --- |

11)

taani

| 12) | danija |
| --- | --- |

12)

danija

| 13) | dānija |
| --- | --- |

13)

dānija

| 14) | id-danimarka |
| --- | --- |

14)

id-danimarka

| 15) | dania |
| --- | --- |

15)

dania

| 16) | danska |
| --- | --- |

16)

danska

| 17) | dánia |
| --- | --- |

17)

dánia

IGAUNIJA

| 1) | eesti |
| --- | --- |

1)

eesti

| 2) | estija |
| --- | --- |

2)

estija

| 3) | estland |
| --- | --- |

3)

estland

| 4) | estonia |
| --- | --- |

4)

estonia

| 5) | estónia |
| --- | --- |

5)

estónia

| 6) | estonie |
| --- | --- |

6)

estonie

| 7) | estonija |
| --- | --- |

7)

estonija

| 8) | estonja |
| --- | --- |

8)

estonja

| 9) | εσθονία |
| --- | --- |

9)

εσθονία

| 10) | igaunija |
| --- | --- |

10)

igaunija

| 11) | viro |
| --- | --- |

11)

viro

SOMIJA

| 1) | suomi |
| --- | --- |

1)

suomi

| 2) | finland |
| --- | --- |

2)

finland

| 3) | finska |
| --- | --- |

3)

finska

| 4) | finskó |
| --- | --- |

4)

finskó

| 5) | finlândia |
| --- | --- |

5)

finlândia

| 6) | finlandia |
| --- | --- |

6)

finlandia

| 7) | finlandja |
| --- | --- |

7)

finlandja

| 8) | finnország |
| --- | --- |

8)

finnország

| 9) | suomija |
| --- | --- |

9)

suomija

| 10) | somija |
| --- | --- |

10)

somija

| 11) | finlande |
| --- | --- |

11)

finlande

| 12) | φινλανδία |
| --- | --- |

12)

φινλανδία

| 13) | soomi |
| --- | --- |

13)

soomi

| 14) | finnland |
| --- | --- |

14)

finnland

| 15) | finsko |
| --- | --- |

15)

finsko

FRANCIJA

| 1) | francia |
| --- | --- |

1)

francia

| 2) | francie |
| --- | --- |

2)

francie

| 3) | frankrig |
| --- | --- |

3)

frankrig

| 4) | frankreich |
| --- | --- |

4)

frankreich

| 5) | prantsusmaa |
| --- | --- |

5)

prantsusmaa

| 6) | γαλλια |
| --- | --- |

6)

γαλλια

| 7) | gallia |
| --- | --- |

7)

gallia

| 8) | france |
| --- | --- |

8)

france

| 9) | france |
| --- | --- |

9)

france

| 10) | francia |
| --- | --- |

10)

francia

| 11) | francija |
| --- | --- |

11)

francija

| 12) | prancūzija |
| --- | --- |

12)

prancūzija

| 13) | prancuzija |
| --- | --- |

13)

prancuzija

| 14) | franciaország |
| --- | --- |

14)

franciaország

| 15) | franciaorszag |
| --- | --- |

15)

franciaorszag

| 16) | franza |
| --- | --- |

16)

franza

| 17) | frankrijk |
| --- | --- |

17)

frankrijk

| 18) | francja |
| --- | --- |

18)

francja

| 19) | frança |
| --- | --- |

19)

frança

| 20) | francúzsko |
| --- | --- |

20)

francúzsko

| 21) | francuzsko |
| --- | --- |

21)

francuzsko

| 22) | francija |
| --- | --- |

22)

francija

| 23) | ranska |
| --- | --- |

23)

ranska

| 24) | frankrike |
| --- | --- |

24)

frankrike

| 25) | französischerepublik |
| --- | --- |

25)

französischerepublik

| 26) | französische-republik |
| --- | --- |

26)

französische-republik

| 27) | französische_republik |
| --- | --- |

27)

französische_republik

| 28) | franzosischerepublik |
| --- | --- |

28)

franzosischerepublik

| 29) | franzosische-republik |
| --- | --- |

29)

franzosische-republik

| 30) | franzosische_republik |
| --- | --- |

30)

franzosische_republik

| 31) | franzoesischerepublik |
| --- | --- |

31)

franzoesischerepublik

| 32) | franzoesische-republik |
| --- | --- |

32)

franzoesische-republik

| 33) | franzoesische_republik |
| --- | --- |

33)

franzoesische_republik

| 34) | frenchrepublic |
| --- | --- |

34)

frenchrepublic

| 35) | french-republic |
| --- | --- |

35)

french-republic

| 36) | french_republic |
| --- | --- |

36)

french_republic

| 37) | republiquefrançaise |
| --- | --- |

37)

republiquefrançaise

| 38) | republique-française |
| --- | --- |

38)

republique-française

| 39) | republique_française |
| --- | --- |

39)

republique_française

| 40) | républiquefrançaise |
| --- | --- |

40)

républiquefrançaise

| 41) | république-française |
| --- | --- |

41)

république-française

| 42) | république_française |
| --- | --- |

42)

république_française

| 43) | republiquefrancaise |
| --- | --- |

43)

republiquefrancaise

| 44) | republique-francaise |
| --- | --- |

44)

republique-francaise

| 45) | republique_francaise |
| --- | --- |

45)

republique_francaise

| 46) | républiquefrancaise |
| --- | --- |

46)

républiquefrancaise

| 47) | république-francaise |
| --- | --- |

47)

république-francaise

| 48) | république_francaise |
| --- | --- |

48)

république_francaise

| 49) | alsace |
| --- | --- |

49)

alsace

| 50) | auvergne |
| --- | --- |

50)

auvergne

| 51) | aquitaine |
| --- | --- |

51)

aquitaine

| 52) | basse-normandie |
| --- | --- |

52)

basse-normandie

| 53) | bassenormandie |
| --- | --- |

53)

bassenormandie

| 54) | bourgogne |
| --- | --- |

54)

bourgogne

| 55) | bretagne |
| --- | --- |

55)

bretagne

| 56) | centre |
| --- | --- |

56)

centre

| 57) | champagne-ardenne |
| --- | --- |

57)

champagne-ardenne

| 58) | champagneardenne |
| --- | --- |

58)

champagneardenne

| 59) | corse |
| --- | --- |

59)

corse

| 60) | franche-comte |
| --- | --- |

60)

franche-comte

| 61) | franche-comté |
| --- | --- |

61)

franche-comté

| 62) | franchecomte |
| --- | --- |

62)

franchecomte

| 63) | franchecomté |
| --- | --- |

63)

franchecomté

| 64) | haute-normandie |
| --- | --- |

64)

haute-normandie

| 65) | hautenormandie |
| --- | --- |

65)

hautenormandie

| 66) | ile-de-France |
| --- | --- |

66)

ile-de-France

| 67) | île-de-France |
| --- | --- |

67)

île-de-France

| 68) | iledeFrance |
| --- | --- |

68)

iledeFrance

| 69) | îledeFrance |
| --- | --- |

69)

îledeFrance

| 70) | languedoc-roussillon |
| --- | --- |

70)

languedoc-roussillon

| 71) | languedocroussillon |
| --- | --- |

71)

languedocroussillon

| 72) | limousin |
| --- | --- |

72)

limousin

| 73) | lorraine |
| --- | --- |

73)

lorraine

| 74) | midi-pyrenees |
| --- | --- |

74)

midi-pyrenees

| 75) | midi-pyrénées |
| --- | --- |

75)

midi-pyrénées

| 76) | midipyrenees |
| --- | --- |

76)

midipyrenees

| 77) | midipyrénées |
| --- | --- |

77)

midipyrénées

| 78) | nord-pas-de-calais |
| --- | --- |

78)

nord-pas-de-calais

| 79) | nordpasdecalais |
| --- | --- |

79)

nordpasdecalais

| 80) | paysdelaloire |
| --- | --- |

80)

paysdelaloire

| 81) | pays-de-la-loire |
| --- | --- |

81)

pays-de-la-loire

| 82) | picardie |
| --- | --- |

82)

picardie

| 83) | poitou-charentes |
| --- | --- |

83)

poitou-charentes

| 84) | poitoucharentes |
| --- | --- |

84)

poitoucharentes

| 85) | provence-alpes-cote-d-azur |
| --- | --- |

85)

provence-alpes-cote-d-azur

| 86) | provence-alpes-côte-d-azur |
| --- | --- |

86)

provence-alpes-côte-d-azur

| 87) | provencealpescotedazur |
| --- | --- |

87)

provencealpescotedazur

| 88) | provencealpescôtedazur |
| --- | --- |

88)

provencealpescôtedazur

| 89) | rhone-alpes |
| --- | --- |

89)

rhone-alpes

| 90) | rhône-alpes |
| --- | --- |

90)

rhône-alpes

| 91) | rhonealpes |
| --- | --- |

91)

rhonealpes

| 92) | rhônealpes |
| --- | --- |

92)

rhônealpes

| 93) | guadeloupe |
| --- | --- |

93)

guadeloupe

| 94) | guyane |
| --- | --- |

94)

guyane

| 95) | martinique |
| --- | --- |

95)

martinique

| 96) | reunion |
| --- | --- |

96)

reunion

| 97) | réunion |
| --- | --- |

97)

réunion

| 98) | mayotte |
| --- | --- |

98)

mayotte

| 99) | saint-pierre-et-miquelon |
| --- | --- |

99)

saint-pierre-et-miquelon

| 100) | saintpierreetmiquelon |
| --- | --- |

100)

saintpierreetmiquelon

| 101) | polynesie-française |
| --- | --- |

101)

polynesie-française

| 102) | polynésie-française |
| --- | --- |

102)

polynésie-française

| 103) | polynesie-francaise |
| --- | --- |

103)

polynesie-francaise

| 104) | polynésie-francaise |
| --- | --- |

104)

polynésie-francaise

| 105) | polynesiefrançaise |
| --- | --- |

105)

polynesiefrançaise

| 106) | polynésiefrançaise |
| --- | --- |

106)

polynésiefrançaise

| 107) | polynesiefrancaise |
| --- | --- |

107)

polynesiefrancaise

| 108) | polynésiefrancaise |
| --- | --- |

108)

polynésiefrancaise

| 109) | nouvelle-caledonie |
| --- | --- |

109)

nouvelle-caledonie

| 110) | nouvelle-calédonie |
| --- | --- |

110)

nouvelle-calédonie

| 111) | nouvellecaledonie |
| --- | --- |

111)

nouvellecaledonie

| 112) | nouvellecalédonie |
| --- | --- |

112)

nouvellecalédonie

| 113) | wallis-et-futuna |
| --- | --- |

113)

wallis-et-futuna

| 114) | wallisetfutuna |
| --- | --- |

114)

wallisetfutuna

| 115) | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

115)

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 116) | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

116)

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 117) | terresaustralesetantarctiquesfrançaises |
| --- | --- |

117)

terresaustralesetantarctiquesfrançaises

| 118) | terresaustralesetantarctique-françaises |
| --- | --- |

118)

terresaustralesetantarctique-françaises

| 119) | saint-barthélémy |
| --- | --- |

119)

saint-barthélémy

| 120) | saintbarthélémy |
| --- | --- |

120)

saintbarthélémy

| 121) | saint-barthelemy |
| --- | --- |

121)

saint-barthelemy

| 122) | saintbarthelemy |
| --- | --- |

122)

saintbarthelemy

| 123) | saint-martin |
| --- | --- |

123)

saint-martin

| 124) | saintmartin |
| --- | --- |

124)

saintmartin

VĀCIJA

| 1) | deutschland |
| --- | --- |

1)

deutschland

| 2) | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

2)

federalrepublicofgermany

| 3) | bundesrepublik-deutschland |
| --- | --- |

3)

bundesrepublik-deutschland

| 4) | bundesrepublikdeutschland |
| --- | --- |

4)

bundesrepublikdeutschland

| 5) | allemagne |
| --- | --- |

5)

allemagne

| 6) | republiquefederaled'allemagne |
| --- | --- |

6)

republiquefederaled'allemagne

| 7) | alemanna |
| --- | --- |

7)

alemanna

| 8) | repúblicafederaldealemania |
| --- | --- |

8)

repúblicafederaldealemania

| 9) | germania |
| --- | --- |

9)

germania

| 10) | repubblicafederaledigermania |
| --- | --- |

10)

repubblicafederaledigermania

| 11) | germany |
| --- | --- |

11)

germany

| 12) | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

12)

federalrepublicofgermany

| 13) | tyskland |
| --- | --- |

13)

tyskland

| 14) | forbundsrepublikkentyskland |
| --- | --- |

14)

forbundsrepublikkentyskland

| 15) | duitsland |
| --- | --- |

15)

duitsland

| 16) | bondsrepubliekduitsland |
| --- | --- |

16)

bondsrepubliekduitsland

| 17) | nemecko |
| --- | --- |

17)

nemecko

| 18) | spolkovárepublikanemecko |
| --- | --- |

18)

spolkovárepublikanemecko

| 19) | alemanha |
| --- | --- |

19)

alemanha

| 20) | republicafederaldaalemanha |
| --- | --- |

20)

republicafederaldaalemanha

| 21) | niemczech |
| --- | --- |

21)

niemczech

| 22) | republikafederalnaniemiec |
| --- | --- |

22)

republikafederalnaniemiec

| 23) | németország |
| --- | --- |

23)

németország

| 24) | németországiszövetségiköztársaság |
| --- | --- |

24)

németországiszövetségiköztársaság

| 25) | vokietijos |
| --- | --- |

25)

vokietijos

| 26) | vokietijosfederacinerespublika |
| --- | --- |

26)

vokietijosfederacinerespublika

| 27) | vacija |
| --- | --- |

27)

vacija

| 28) | vacijasfederativarepublika |
| --- | --- |

28)

vacijasfederativarepublika

| 29) | däitschland |
| --- | --- |

29)

däitschland

| 30) | bundesrepublikdäitschland |
| --- | --- |

30)

bundesrepublikdäitschland

| 31) | germanja |
| --- | --- |

31)

germanja

| 32) | repubblikafederalitagermanja |
| --- | --- |

32)

repubblikafederalitagermanja

| 33) | gearmaine |
| --- | --- |

33)

gearmaine

| 34) | poblachtchnaidhmenagearmaine |
| --- | --- |

34)

poblachtchnaidhmenagearmaine

| 35) | saksamaa |
| --- | --- |

35)

saksamaa

| 36) | saksamaaliitvabariik |
| --- | --- |

36)

saksamaaliitvabariik

| 37) | nemcija |
| --- | --- |

37)

nemcija

| 38) | zweznarepublikanemcija |
| --- | --- |

38)

zweznarepublikanemcija

| 39) | γερμανία |
| --- | --- |

39)

γερμανία

| 40) | saksa |
| --- | --- |

40)

saksa

| 41) | saksanliittotasavalta |
| --- | --- |

41)

saksanliittotasavalta

| 42) | Baden-Württemberg |
| --- | --- |

42)

Baden-Württemberg

| 43) | Bavaria |
| --- | --- |

43)

Bavaria

| 44) | Bayern |
| --- | --- |

44)

Bayern

| 45) | Berlin |
| --- | --- |

45)

Berlin

| 46) | Brandenburg |
| --- | --- |

46)

Brandenburg

| 47) | Bremen |
| --- | --- |

47)

Bremen

| 48) | Hamburg |
| --- | --- |

48)

Hamburg

| 49) | Hessen |
| --- | --- |

49)

Hessen

| 50) | Lower-Saxony |
| --- | --- |

50)

Lower-Saxony

| 51) | Mecklenburg-Western-Pomerania |
| --- | --- |

51)

Mecklenburg-Western-Pomerania

| 52) | Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

52)

Mecklenburg-Vorpommern

| 53) | niedersachsen |
| --- | --- |

53)

niedersachsen

| 54) | nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

54)

nordrhein-Westfalen

| 55) | northrhine-Westphalia |
| --- | --- |

55)

northrhine-Westphalia

| 56) | Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

56)

Rheinland-Pfalz

| 57) | Rhineland-Palatinate |
| --- | --- |

57)

Rhineland-Palatinate

| 58) | Saarland |
| --- | --- |

58)

Saarland

| 59) | Sachsen |
| --- | --- |

59)

Sachsen

| 60) | Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

60)

Sachsen-Anhalt

| 61) | Saxony |
| --- | --- |

61)

Saxony

| 62) | Saxony-Anhalt |
| --- | --- |

62)

Saxony-Anhalt

| 63) | Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

63)

Schleswig-Holstein

| 64) | Thüringen |
| --- | --- |

64)

Thüringen

| 65) | Thuringia |
| --- | --- |

65)

Thuringia

| 66) | Baden-Wuerttemberg |
| --- | --- |

66)

Baden-Wuerttemberg

| 67) | bade-wurtemberg |
| --- | --- |

67)

bade-wurtemberg

| 68) | le-bade-wurtemberg |
| --- | --- |

68)

le-bade-wurtemberg

| 69) | Baden-Wurttemberg |
| --- | --- |

69)

Baden-Wurttemberg

| 70) | BadenWürttemberg |
| --- | --- |

70)

BadenWürttemberg

| 71) | BadenWuerttemberg |
| --- | --- |

71)

BadenWuerttemberg

| 72) | badewurtemberg |
| --- | --- |

72)

badewurtemberg

| 73) | lebadewurtemberg |
| --- | --- |

73)

lebadewurtemberg

| 74) | BadenWurttemberg |
| --- | --- |

74)

BadenWurttemberg

| 75) | Baviera |
| --- | --- |

75)

Baviera

| 76) | Bavière |
| --- | --- |

76)

Bavière

| 77) | Freistaat-Bayern |
| --- | --- |

77)

Freistaat-Bayern

| 78) | FreistaatBayern |
| --- | --- |

78)

FreistaatBayern

| 79) | Free-State-of-Bavaria |
| --- | --- |

79)

Free-State-of-Bavaria

| 80) | Stato-Libero-di-Baviera |
| --- | --- |

80)

Stato-Libero-di-Baviera

| 81) | Etat-Libre-Bavière |
| --- | --- |

81)

Etat-Libre-Bavière

| 82) | Brandebourg |
| --- | --- |

82)

Brandebourg

| 83) | Brandeburgo |
| --- | --- |

83)

Brandeburgo

| 84) | Brandenburgii |
| --- | --- |

84)

Brandenburgii

| 85) | freieundhansestadthamburg |
| --- | --- |

85)

freieundhansestadthamburg

| 86) | freie-und-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

86)

freie-und-hansestadt-hamburg

| 87) | freiehansestadthamburg |
| --- | --- |

87)

freiehansestadthamburg

| 88) | freie-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

88)

freie-hansestadt-hamburg

| 89) | hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

89)

hansestadt-hamburg

| 90) | hansestadthamburg |
| --- | --- |

90)

hansestadthamburg

| 91) | stadthamburg |
| --- | --- |

91)

stadthamburg

| 92) | stadt-hamburg |
| --- | --- |

92)

stadt-hamburg

| 93) | hamburg-stadt |
| --- | --- |

93)

hamburg-stadt

| 94) | hamburg |
| --- | --- |

94)

hamburg

| 95) | landhamburg |
| --- | --- |

95)

landhamburg

| 96) | land-hamburg |
| --- | --- |

96)

land-hamburg

| 97) | hamburku |
| --- | --- |

97)

hamburku

| 98) | hampuriin |
| --- | --- |

98)

hampuriin

| 99) | hamborg |
| --- | --- |

99)

hamborg

| 100) | hamburgo |
| --- | --- |

100)

hamburgo

| 101) | hambourg |
| --- | --- |

101)

hambourg

| 102) | amburgo |
| --- | --- |

102)

amburgo

| 103) | hamburgu |
| --- | --- |

103)

hamburgu

| 104) | hanbao |
| --- | --- |

104)

hanbao

| 105) | hamburuku |
| --- | --- |

105)

hamburuku

| 106) | hamburk |
| --- | --- |

106)

hamburk

| 107) | hesse |
| --- | --- |

107)

hesse

| 108) | hassia |
| --- | --- |

108)

hassia

| 109) | nordrheinwestfalen |
| --- | --- |

109)

nordrheinwestfalen

| 110) | northrhinewestphalia |
| --- | --- |

110)

northrhinewestphalia

| 111) | northrhine-westfalia |
| --- | --- |

111)

northrhine-westfalia

| 112) | northrhinewestfalia |
| --- | --- |

112)

northrhinewestfalia

| 113) | rhenanie-du-nord-westphalie |
| --- | --- |

113)

rhenanie-du-nord-westphalie

| 114) | rhenaniedunordwestphalie |
| --- | --- |

114)

rhenaniedunordwestphalie

| 115) | lasaxe |
| --- | --- |

115)

lasaxe

| 116) | sachsen |
| --- | --- |

116)

sachsen

| 117) | sajonia |
| --- | --- |

117)

sajonia

| 118) | sajónia |
| --- | --- |

118)

sajónia

| 119) | saksen |
| --- | --- |

119)

saksen

| 120) | saksimaa |
| --- | --- |

120)

saksimaa

| 121) | saksio |
| --- | --- |

121)

saksio

| 122) | saksonia |
| --- | --- |

122)

saksonia

| 123) | saksonijos |
| --- | --- |

123)

saksonijos

| 124) | saška |
| --- | --- |

124)

saška

| 125) | saska |
| --- | --- |

125)

saska

| 126) | sasko |
| --- | --- |

126)

sasko

| 127) | sassonia |
| --- | --- |

127)

sassonia

| 128) | saxe |
| --- | --- |

128)

saxe

| 129) | saxonia |
| --- | --- |

129)

saxonia

| 130) | saxónia |
| --- | --- |

130)

saxónia

| 131) | szászország |
| --- | --- |

131)

szászország

| 132) | szaszorszag |
| --- | --- |

132)

szaszorszag

| 133) | Σαξωνία |
| --- | --- |

133)

Σαξωνία

| 134) | саксония |
| --- | --- |

134)

саксония

| 135) | freistaat-sachsen |
| --- | --- |

135)

freistaat-sachsen

| 136) | sorben |
| --- | --- |

136)

sorben

| 137) | serbja |
| --- | --- |

137)

serbja

| 138) | Sorben-Wenden |
| --- | --- |

138)

Sorben-Wenden

| 139) | Wenden |
| --- | --- |

139)

Wenden

| 140) | lausitzer-sorben |
| --- | --- |

140)

lausitzer-sorben

| 141) | domowina |
| --- | --- |

141)

domowina

GRIEĶIJA

| 1) | Grecia |
| --- | --- |

1)

Grecia

| 2) | Graekenland |
| --- | --- |

2)

Graekenland

| 3) | Griechenland |
| --- | --- |

3)

Griechenland

| 4) | Hellas |
| --- | --- |

4)

Hellas

| 5) | Greece |
| --- | --- |

5)

Greece

| 6) | Grece |
| --- | --- |

6)

Grece

| 7) | Grecia |
| --- | --- |

7)

Grecia

| 8) | Griekenland |
| --- | --- |

8)

Griekenland

| 9) | Grecia |
| --- | --- |

9)

Grecia

| 10) | Kreikka |
| --- | --- |

10)

Kreikka

| 11) | Grekland |
| --- | --- |

11)

Grekland

| 12) | Recko |
| --- | --- |

12)

Recko

| 13) | Kreeka |
| --- | --- |

13)

Kreeka

| 14) | Graecia |
| --- | --- |

14)

Graecia

| 15) | Graikija |
| --- | --- |

15)

Graikija

| 16) | Gorogorszag |
| --- | --- |

16)

Gorogorszag

| 17) | Grecja |
| --- | --- |

17)

Grecja

| 18) | Grecja |
| --- | --- |

18)

Grecja

| 19) | Grecko |
| --- | --- |

19)

Grecko

| 20) | Grcija |
| --- | --- |

20)

Grcija

UNGĀRIJA

| 1) | magyarkoztarsasag |
| --- | --- |

1)

magyarkoztarsasag

| 2) | republicofhungary |
| --- | --- |

2)

republicofhungary

| 3) | republiquedehongrie |
| --- | --- |

3)

republiquedehongrie

| 4) | republikungarn |
| --- | --- |

4)

republikungarn

| 5) | republicadehungria |
| --- | --- |

5)

republicadehungria

| 6) | repubblicadiungheria |
| --- | --- |

6)

repubblicadiungheria

| 7) | republicadahungria |
| --- | --- |

7)

republicadahungria

| 8) | ungerskarepubliken |
| --- | --- |

8)

ungerskarepubliken

| 9) | unkarintasavalta |
| --- | --- |

9)

unkarintasavalta

| 10) | denungarskerepublik |
| --- | --- |

10)

denungarskerepublik

| 11) | derepublikhongarije |
| --- | --- |

11)

derepublikhongarije

| 12) | republikawegierska |
| --- | --- |

12)

republikawegierska

| 13) | ungarivabariik |
| --- | --- |

13)

ungarivabariik

| 14) | ungarijasrepublika |
| --- | --- |

14)

ungarijasrepublika

| 15) | vengrijosrespublika |
| --- | --- |

15)

vengrijosrespublika

| 16) | magyarorszag |
| --- | --- |

16)

magyarorszag

| 17) | hungary |
| --- | --- |

17)

hungary

| 18) | hongrie |
| --- | --- |

18)

hongrie

| 19) | ungarn |
| --- | --- |

19)

ungarn

| 20) | hungria |
| --- | --- |

20)

hungria

| 21) | ungheria |
| --- | --- |

21)

ungheria

| 22) | ungern |
| --- | --- |

22)

ungern

| 23) | unkari |
| --- | --- |

23)

unkari

| 24) | hongarije |
| --- | --- |

24)

hongarije

| 25) | wegry |
| --- | --- |

25)

wegry

| 26) | madarsko |
| --- | --- |

26)

madarsko

| 27) | ungari |
| --- | --- |

27)

ungari

| 28) | ungarija |
| --- | --- |

28)

ungarija

| 29) | vengrija |
| --- | --- |

29)

vengrija

| 30) | magyarköztársaság |
| --- | --- |

30)

magyarköztársaság

| 31) | magyarország |
| --- | --- |

31)

magyarország

| 32) | madarskarepublika |
| --- | --- |

32)

madarskarepublika

| 33) | republikamadzarska |
| --- | --- |

33)

republikamadzarska

| 34) | madzarsko |
| --- | --- |

34)

madzarsko

| 35) | ουγγαρια |
| --- | --- |

35)

ουγγαρια

| 36) | ουγρικιδεμοκρατια |
| --- | --- |

36)

ουγρικιδεμοκρατια

| 37) | nyugatdunántúl |
| --- | --- |

37)

nyugatdunántúl

| 38) | középdunántúl |
| --- | --- |

38)

középdunántúl

| 39) | déldunántúl |
| --- | --- |

39)

déldunántúl

| 40) | középmagyarország |
| --- | --- |

40)

középmagyarország

| 41) | északmagyarország |
| --- | --- |

41)

északmagyarország

| 42) | északalföld |
| --- | --- |

42)

északalföld

| 43) | délalföld |
| --- | --- |

43)

délalföld

| 44) | nyugatdunantul |
| --- | --- |

44)

nyugatdunantul

| 45) | kozepdunantul |
| --- | --- |

45)

kozepdunantul

| 46) | deldunantul |
| --- | --- |

46)

deldunantul

| 47) | kozepmagyarorszag |
| --- | --- |

47)

kozepmagyarorszag

| 48) | eszakmagyarorszag |
| --- | --- |

48)

eszakmagyarorszag

| 49) | eszakalfold |
| --- | --- |

49)

eszakalfold

| 50) | delalfold |
| --- | --- |

50)

delalfold

ĪRIJA

| 1) | irlanda |
| --- | --- |

1)

irlanda

| 2) | irsko |
| --- | --- |

2)

irsko

| 3) | irland |
| --- | --- |

3)

irland

| 4) | iirimaa |
| --- | --- |

4)

iirimaa

| 5) | ireland |
| --- | --- |

5)

ireland

| 6) | irlande |
| --- | --- |

6)

irlande

| 7) | irlanda |
| --- | --- |

7)

irlanda

| 8) | Īrija |
| --- | --- |

8)

Īrija

| 9) | Airija |
| --- | --- |

9)

Airija

| 10) | Írország |
| --- | --- |

10)

Írország

| 11) | L-Irlanda |
| --- | --- |

11)

L-Irlanda

| 12) | iρλανδία |
| --- | --- |

12)

iρλανδία

| 13) | ierland |
| --- | --- |

13)

ierland

| 14) | irlandia |
| --- | --- |

14)

irlandia

| 15) | Írsko |
| --- | --- |

15)

Írsko

| 16) | irska |
| --- | --- |

16)

irska

| 17) | irlanti |
| --- | --- |

17)

irlanti

| 18) | irland |
| --- | --- |

18)

irland

| 19) | .irlande |
| --- | --- |

19)

.irlande

| 20) | Ιρλανδία |
| --- | --- |

20)

Ιρλανδία

| 21) | irlande |
| --- | --- |

21)

irlande

| 22) | republicofireland |
| --- | --- |

22)

republicofireland

| 23) | eire |
| --- | --- |

23)

eire

ITĀLIJA

| 1) | Repubblica-Italiana |
| --- | --- |

1)

Repubblica-Italiana

| 2) | RepubblicaItaliana |
| --- | --- |

2)

RepubblicaItaliana

| 3) | Italia |
| --- | --- |

3)

Italia

| 4) | Italy |
| --- | --- |

4)

Italy

| 5) | Italian |
| --- | --- |

5)

Italian

| 6) | Italien |
| --- | --- |

6)

Italien

| 7) | Italija |
| --- | --- |

7)

Italija

| 8) | Itália |
| --- | --- |

8)

Itália

| 9) | Italië |
| --- | --- |

9)

Italië

| 10) | Italien |
| --- | --- |

10)

Italien

| 11) | Itálie |
| --- | --- |

11)

Itálie

| 12) | Italie |
| --- | --- |

12)

Italie

| 13) | Olaszország |
| --- | --- |

13)

Olaszország

| 14) | Itālija |
| --- | --- |

14)

Itālija

| 15) | Włochy |
| --- | --- |

15)

Włochy

| 16) | Ιταλία |
| --- | --- |

16)

Ιταλία

| 17) | Italja |
| --- | --- |

17)

Italja

| 18) | Taliansko |
| --- | --- |

18)

Taliansko

| 19) | Itaalia |
| --- | --- |

19)

Itaalia

| 20) | Abruzzo |
| --- | --- |

20)

Abruzzo

| 21) | Basilicata |
| --- | --- |

21)

Basilicata

| 22) | Calabria |
| --- | --- |

22)

Calabria

| 23) | Campania |
| --- | --- |

23)

Campania

| 24) | Emilia-Romagna |
| --- | --- |

24)

Emilia-Romagna

| 25) | Friuli-VeneziaGiulia |
| --- | --- |

25)

Friuli-VeneziaGiulia

| 26) | Lazio |
| --- | --- |

26)

Lazio

| 27) | Liguria |
| --- | --- |

27)

Liguria

| 28) | Lombardia |
| --- | --- |

28)

Lombardia

| 29) | Marche |
| --- | --- |

29)

Marche

| 30) | Molise |
| --- | --- |

30)

Molise

| 31) | Piemonte |
| --- | --- |

31)

Piemonte

| 32) | Puglia |
| --- | --- |

32)

Puglia

| 33) | Sardegna |
| --- | --- |

33)

Sardegna

| 34) | Sicilia |
| --- | --- |

34)

Sicilia

| 35) | Toscana |
| --- | --- |

35)

Toscana

| 36) | Trentino-AltoAdige |
| --- | --- |

36)

Trentino-AltoAdige

| 37) | Umbria |
| --- | --- |

37)

Umbria

| 38) | Valled'Aosta |
| --- | --- |

38)

Valled'Aosta

| 39) | Veneto |
| --- | --- |

39)

Veneto

LATVIJA

| 1) | Λετονία |
| --- | --- |

1)

Λετονία

| 2) | Lettorszag |
| --- | --- |

2)

Lettorszag

| 3) | Latvja |
| --- | --- |

3)

Latvja

| 4) | Letland |
| --- | --- |

4)

Letland

| 5) | Lotwa |
| --- | --- |

5)

Lotwa

| 6) | Letonia |
| --- | --- |

6)

Letonia

| 7) | Lotyssko |
| --- | --- |

7)

Lotyssko

| 8) | Latvija |
| --- | --- |

8)

Latvija

| 9) | Lettland |
| --- | --- |

9)

Lettland

| 10) | Latvia |
| --- | --- |

10)

Latvia

| 11) | Lotyssko |
| --- | --- |

11)

Lotyssko

| 12) | Letland |
| --- | --- |

12)

Letland

| 13) | Lettland |
| --- | --- |

13)

Lettland

| 14) | Lati |
| --- | --- |

14)

Lati

| 15) | Letonia |
| --- | --- |

15)

Letonia

| 16) | Lettonie |
| --- | --- |

16)

Lettonie

| 17) | Lettonia |
| --- | --- |

17)

Lettonia

| 18) | Republicoflatvia |
| --- | --- |

18)

Republicoflatvia

| 19) | Latvijskajarespublika |
| --- | --- |

19)

Latvijskajarespublika

LIETUVA

| 1) | lietuva |
| --- | --- |

1)

lietuva

| 2) | leedu |
| --- | --- |

2)

leedu

| 3) | liettua |
| --- | --- |

3)

liettua

| 4) | litauen |
| --- | --- |

4)

litauen

| 5) | lithouania |
| --- | --- |

5)

lithouania

| 6) | lithuania |
| --- | --- |

6)

lithuania

| 7) | litouwen |
| --- | --- |

7)

litouwen

| 8) | lituania |
| --- | --- |

8)

lituania

| 9) | lituanie |
| --- | --- |

9)

lituanie

| 10) | litva |
| --- | --- |

10)

litva

| 11) | litván |
| --- | --- |

11)

litván

| 12) | litvania |
| --- | --- |

12)

litvania

| 13) | litvanya |
| --- | --- |

13)

litvanya

| 14) | litwa |
| --- | --- |

14)

litwa

| 15) | litwanja |
| --- | --- |

15)

litwanja

| 16) | liettuan |
| --- | --- |

16)

liettuan

| 17) | litevská |
| --- | --- |

17)

litevská

| 18) | lietuvas |
| --- | --- |

18)

lietuvas

| 19) | litwy |
| --- | --- |

19)

litwy

| 20) | litovska |
| --- | --- |

20)

litovska

| 21) | aukstaitija |
| --- | --- |

21)

aukstaitija

| 22) | zemaitija |
| --- | --- |

22)

zemaitija

| 23) | dzukija |
| --- | --- |

23)

dzukija

| 24) | suvalkija |
| --- | --- |

24)

suvalkija

| 25) | suduva |
| --- | --- |

25)

suduva

| 26) | lietuvos-respublika |
| --- | --- |

26)

lietuvos-respublika

| 27) | lietuvos_respublika |
| --- | --- |

27)

lietuvos_respublika

| 28) | lietuvosrespublika |
| --- | --- |

28)

lietuvosrespublika

| 29) | republic-of-lithuania |
| --- | --- |

29)

republic-of-lithuania

| 30) | republic_of_lithuania |
| --- | --- |

30)

republic_of_lithuania

| 31) | republiclithuania |
| --- | --- |

31)

republiclithuania

| 32) | republicoflithuania |
| --- | --- |

32)

republicoflithuania

| 33) | republique-de-lituanie |
| --- | --- |

33)

republique-de-lituanie

| 34) | republique_de_lituanie |
| --- | --- |

34)

republique_de_lituanie

| 35) | republiquelituanie |
| --- | --- |

35)

republiquelituanie

| 36) | republiquedelituanie |
| --- | --- |

36)

republiquedelituanie

| 37) | republica-de-lituania |
| --- | --- |

37)

republica-de-lituania

| 38) | republica_de_lituania |
| --- | --- |

38)

republica_de_lituania

| 39) | republicalituania |
| --- | --- |

39)

republicalituania

| 40) | republicadelituania |
| --- | --- |

40)

republicadelituania

| 41) | litovskajarespublika |
| --- | --- |

41)

litovskajarespublika

| 42) | litovskaja-respublika |
| --- | --- |

42)

litovskaja-respublika

| 43) | litovskaja_respublika |
| --- | --- |

43)

litovskaja_respublika

| 44) | litauensrepublik |
| --- | --- |

44)

litauensrepublik

| 45) | litauens-republik |
| --- | --- |

45)

litauens-republik

| 46) | litauens_republic |
| --- | --- |

46)

litauens_republic

| 47) | republiklitauen |
| --- | --- |

47)

republiklitauen

| 48) | republik-litauen |
| --- | --- |

48)

republik-litauen

| 49) | republic_litauen |
| --- | --- |

49)

republic_litauen

| 50) | δημοκρατιατησλιθουανιας |
| --- | --- |

50)

δημοκρατιατησλιθουανιας

| 51) | δημοκρατια-της-λιθουανιας |
| --- | --- |

51)

δημοκρατια-της-λιθουανιας

| 52) | δημοκρατια_της_λιθουανιας |
| --- | --- |

52)

δημοκρατια_της_λιθουανιας

| 53) | δημοκρατίατηςΛιθουανίας |
| --- | --- |

53)

δημοκρατίατηςΛιθουανίας

| 54) | δημοκρατία-της-Λιθουανίας |
| --- | --- |

54)

δημοκρατία-της-Λιθουανίας

| 55) | δημοκρατία_της_Λιθουανίας |
| --- | --- |

55)

δημοκρατία_της_Λιθουανίας

| 56) | repubblicadilituania |
| --- | --- |

56)

repubblicadilituania

| 57) | repubblica-di-lituania |
| --- | --- |

57)

repubblica-di-lituania

| 58) | repubblica_di_lituania |
| --- | --- |

58)

repubblica_di_lituania

| 59) | republieklitouwen |
| --- | --- |

59)

republieklitouwen

| 60) | republiek-litouwen |
| --- | --- |

60)

republiek-litouwen

| 61) | republiek_litouwen |
| --- | --- |

61)

republiek_litouwen

| 62) | republicadalituania |
| --- | --- |

62)

republicadalituania

| 63) | republica-da-lituania |
| --- | --- |

63)

republica-da-lituania

| 64) | republica_da_lituania |
| --- | --- |

64)

republica_da_lituania

| 65) | liettuantasavalta |
| --- | --- |

65)

liettuantasavalta

| 66) | liettuan-tasavalta |
| --- | --- |

66)

liettuan-tasavalta

| 67) | liettuan_tasavalta |
| --- | --- |

67)

liettuan_tasavalta

| 68) | republikenLitauen |
| --- | --- |

68)

republikenLitauen

| 69) | republiken-litauen |
| --- | --- |

69)

republiken-litauen

| 70) | republiken_litauen |
| --- | --- |

70)

republiken_litauen

| 71) | litevskárepublika |
| --- | --- |

71)

litevskárepublika

| 72) | litevská-republika |
| --- | --- |

72)

litevská-republika

| 73) | litevská_republika |
| --- | --- |

73)

litevská_republika

| 74) | leeduvabariik |
| --- | --- |

74)

leeduvabariik

| 75) | leedu-vabariik |
| --- | --- |

75)

leedu-vabariik

| 76) | leedu_vabariik |
| --- | --- |

76)

leedu_vabariik

| 77) | lietuvasrepublika |
| --- | --- |

77)

lietuvasrepublika

| 78) | lietuvas-republika |
| --- | --- |

78)

lietuvas-republika

| 79) | lietuvas_republika |
| --- | --- |

79)

lietuvas_republika

| 80) | litvánköztársaság |
| --- | --- |

80)

litvánköztársaság

| 81) | litván-köztársaság |
| --- | --- |

81)

litván-köztársaság

| 82) | litván_köztársaság |
| --- | --- |

82)

litván_köztársaság

| 83) | repubblikatallitwanja |
| --- | --- |

83)

repubblikatallitwanja

| 84) | repubblika-tal-litwanja |
| --- | --- |

84)

repubblika-tal-litwanja

| 85) | repubblika_tal_litwanja |
| --- | --- |

85)

repubblika_tal_litwanja

| 86) | republikalitwy |
| --- | --- |

86)

republikalitwy

| 87) | republika-litwy |
| --- | --- |

87)

republika-litwy

| 88) | republika_litwy |
| --- | --- |

88)

republika_litwy

| 89) | litovskarepublika |
| --- | --- |

89)

litovskarepublika

| 90) | litovska-republika |
| --- | --- |

90)

litovska-republika

| 91) | litovska_republika |
| --- | --- |

91)

litovska_republika

| 92) | republikalitva |
| --- | --- |

92)

republikalitva

| 93) | republika-litva |
| --- | --- |

93)

republika-litva

| 94) | republika_litva |
| --- | --- |

94)

republika_litva

LUKSEMBURGA

| 1) | luxembourg |
| --- | --- |

1)

luxembourg

| 2) | luxemburg |
| --- | --- |

2)

luxemburg

| 3) | letzebuerg |
| --- | --- |

3)

letzebuerg

MALTA

| 1) | malta |
| --- | --- |

1)

malta

| 2) | malte |
| --- | --- |

2)

malte

| 3) | melita |
| --- | --- |

3)

melita

| 4) | republicofmalta |
| --- | --- |

4)

republicofmalta

| 5) | republic-of-malta |
| --- | --- |

5)

republic-of-malta

| 6) | therepublicofmalta |
| --- | --- |

6)

therepublicofmalta

| 7) | the-republic-of-malta |
| --- | --- |

7)

the-republic-of-malta

| 8) | repubblikatamalta |
| --- | --- |

8)

repubblikatamalta

| 9) | repubblika-ta-malta |
| --- | --- |

9)

repubblika-ta-malta

| 10) | maltarepublic |
| --- | --- |

10)

maltarepublic

| 11) | maltarepubblika |
| --- | --- |

11)

maltarepubblika

| 12) | gozo |
| --- | --- |

12)

gozo

| 13) | ghawdex |
| --- | --- |

13)

ghawdex

NĪDERLANDE

| 1) | nederland |
| --- | --- |

1)

nederland

| 2) | holland |
| --- | --- |

2)

holland

| 3) | thenetherlands |
| --- | --- |

3)

thenetherlands

| 4) | netherlands |
| --- | --- |

4)

netherlands

| 5) | lespaysbas |
| --- | --- |

5)

lespaysbas

| 6) | hollande |
| --- | --- |

6)

hollande

| 7) | dieniederlande |
| --- | --- |

7)

dieniederlande

| 8) | lospaisesbajos |
| --- | --- |

8)

lospaisesbajos

| 9) | holanda |
| --- | --- |

9)

holanda

POLIJA

| 1) | rzeczpospolitapolska |
| --- | --- |

1)

rzeczpospolitapolska

| 2) | rzeczpospolita_polska |
| --- | --- |

2)

rzeczpospolita_polska

| 3) | rzeczpospolita-polska |
| --- | --- |

3)

rzeczpospolita-polska

| 4) | polska |
| --- | --- |

4)

polska

| 5) | polonia |
| --- | --- |

5)

polonia

| 6) | lenkija |
| --- | --- |

6)

lenkija

| 7) | poland |
| --- | --- |

7)

poland

| 8) | polen |
| --- | --- |

8)

polen

| 9) | pologne |
| --- | --- |

9)

pologne

| 10) | polsko |
| --- | --- |

10)

polsko

| 11) | poola |
| --- | --- |

11)

poola

| 12) | puola |
| --- | --- |

12)

puola

PORTUGĀLE

| 1) | republicaportuguesa |
| --- | --- |

1)

republicaportuguesa

| 2) | portugal |
| --- | --- |

2)

portugal

| 3) | portugália |
| --- | --- |

3)

portugália

| 4) | portugalia |
| --- | --- |

4)

portugalia

| 5) | portugali |
| --- | --- |

5)

portugali

| 6) | portugalska |
| --- | --- |

6)

portugalska

| 7) | portugalsko |
| --- | --- |

7)

portugalsko

| 8) | portogallo |
| --- | --- |

8)

portogallo

| 9) | portugalija |
| --- | --- |

9)

portugalija

| 10) | portekiz |
| --- | --- |

10)

portekiz

| 11) | πορτογαλία |
| --- | --- |

11)

πορτογαλία

| 12) | portugāle |
| --- | --- |

12)

portugāle

| 13) | aveiro |
| --- | --- |

13)

aveiro

| 14) | beja |
| --- | --- |

14)

beja

| 15) | braga |
| --- | --- |

15)

braga

| 16) | bragança |
| --- | --- |

16)

bragança

| 17) | castelobranco |
| --- | --- |

17)

castelobranco

| 18) | coimbra |
| --- | --- |

18)

coimbra

| 19) | evora |
| --- | --- |

19)

evora

| 20) | faro |
| --- | --- |

20)

faro

| 21) | guarda |
| --- | --- |

21)

guarda

| 22) | leiria |
| --- | --- |

22)

leiria

| 23) | lisboa |
| --- | --- |

23)

lisboa

| 24) | portalegre |
| --- | --- |

24)

portalegre

| 25) | porto |
| --- | --- |

25)

porto

| 26) | santarem |
| --- | --- |

26)

santarem

| 27) | setubal |
| --- | --- |

27)

setubal

| 28) | vianadocastelo |
| --- | --- |

28)

vianadocastelo

| 29) | viseu |
| --- | --- |

29)

viseu

| 30) | vilareal |
| --- | --- |

30)

vilareal

| 31) | madeira |
| --- | --- |

31)

madeira

| 32) | açores |
| --- | --- |

32)

açores

| 33) | alentejo |
| --- | --- |

33)

alentejo

| 34) | algarve |
| --- | --- |

34)

algarve

| 35) | altoalentejo |
| --- | --- |

35)

altoalentejo

| 36) | baixoalentejo |
| --- | --- |

36)

baixoalentejo

| 37) | beiraalta |
| --- | --- |

37)

beiraalta

| 38) | beirabaixa |
| --- | --- |

38)

beirabaixa

| 39) | beirainterior |
| --- | --- |

39)

beirainterior

| 40) | beiralitoral |
| --- | --- |

40)

beiralitoral

| 41) | beiratransmontana |
| --- | --- |

41)

beiratransmontana

| 42) | douro |
| --- | --- |

42)

douro

| 43) | dourolitoral |
| --- | --- |

43)

dourolitoral

| 44) | entredouroeminho |
| --- | --- |

44)

entredouroeminho

| 45) | estremadura |
| --- | --- |

45)

estremadura

| 46) | minho |
| --- | --- |

46)

minho

| 47) | ribatejo |
| --- | --- |

47)

ribatejo

| 48) | tras-os-montes-e-alto-douro |
| --- | --- |

48)

tras-os-montes-e-alto-douro

| 49) | acores |
| --- | --- |

49)

acores

SLOVĀKIJA

| 1) | slowakische-republik |
| --- | --- |

1)

slowakische-republik

| 2) | republique-slovaque |
| --- | --- |

2)

republique-slovaque

| 3) | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

3)

slovakiki-dimokratia

| 4) | slovenska-republika |
| --- | --- |

4)

slovenska-republika

| 5) | slovakiske-republik |
| --- | --- |

5)

slovakiske-republik

| 6) | slovaki-vabariik |
| --- | --- |

6)

slovaki-vabariik

| 7) | slovakian-tasavalta |
| --- | --- |

7)

slovakian-tasavalta

| 8) | slovakikidimokratia |
| --- | --- |

8)

slovakikidimokratia

| 9) | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

9)

slovakiki-dimokratia

| 10) | szlovak-koztarsasag |
| --- | --- |

10)

szlovak-koztarsasag

| 11) | slovak-republic |
| --- | --- |

11)

slovak-republic

| 12) | repubblica-slovacca |
| --- | --- |

12)

repubblica-slovacca

| 13) | slovakijas-republika |
| --- | --- |

13)

slovakijas-republika

| 14) | slovakijos-respublika |
| --- | --- |

14)

slovakijos-respublika

| 15) | repubblika-slovakka |
| --- | --- |

15)

repubblika-slovakka

| 16) | slowaakse-republiek |
| --- | --- |

16)

slowaakse-republiek

| 17) | republika-slowacka |
| --- | --- |

17)

republika-slowacka

| 18) | republica-eslovaca |
| --- | --- |

18)

republica-eslovaca

| 19) | slovaska-republika |
| --- | --- |

19)

slovaska-republika

| 20) | republica-eslovaca |
| --- | --- |

20)

republica-eslovaca

| 21) | slovakiska-republiken |
| --- | --- |

21)

slovakiska-republiken

| 22) | σλοßακικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

22)

σλοßακικη-δημοκρατια

| 23) | slowakischerepublik |
| --- | --- |

23)

slowakischerepublik

| 24) | republiqueslovaque |
| --- | --- |

24)

republiqueslovaque

| 25) | slovenskarepublika |
| --- | --- |

25)

slovenskarepublika

| 26) | slovakiskerepublik |
| --- | --- |

26)

slovakiskerepublik

| 27) | slovakivabariik |
| --- | --- |

27)

slovakivabariik

| 28) | slovakiantasavalta |
| --- | --- |

28)

slovakiantasavalta

| 29) | szlovakkoztarsasag |
| --- | --- |

29)

szlovakkoztarsasag

| 30) | slovakrepublic |
| --- | --- |

30)

slovakrepublic

| 31) | repubblicaslovacca |
| --- | --- |

31)

repubblicaslovacca

| 32) | slovakijasrepublika |
| --- | --- |

32)

slovakijasrepublika

| 33) | slovakijosrespublika |
| --- | --- |

33)

slovakijosrespublika

| 34) | repubblikaslovakka |
| --- | --- |

34)

repubblikaslovakka

| 35) | slowaakserepubliek |
| --- | --- |

35)

slowaakserepubliek

| 36) | republikaslowacka |
| --- | --- |

36)

republikaslowacka

| 37) | republicaeslovaca |
| --- | --- |

37)

republicaeslovaca

| 38) | slovaskarepublika |
| --- | --- |

38)

slovaskarepublika

| 39) | republicaeslovaca |
| --- | --- |

39)

republicaeslovaca

| 40) | slovakiskarepubliken |
| --- | --- |

40)

slovakiskarepubliken

| 41) | σλοßακικηδημοκρατια |
| --- | --- |

41)

σλοßακικηδημοκρατια

| 42) | slowakei |
| --- | --- |

42)

slowakei

| 43) | slovaquie |
| --- | --- |

43)

slovaquie

| 44) | slovakia |
| --- | --- |

44)

slovakia

| 45) | slovensko |
| --- | --- |

45)

slovensko

| 46) | slovakiet |
| --- | --- |

46)

slovakiet

| 47) | slovakkia |
| --- | --- |

47)

slovakkia

| 48) | szlovakia |
| --- | --- |

48)

szlovakia

| 49) | slovacchia |
| --- | --- |

49)

slovacchia

| 50) | slovakija |
| --- | --- |

50)

slovakija

| 51) | slowakije |
| --- | --- |

51)

slowakije

| 52) | slowacija |
| --- | --- |

52)

slowacija

| 53) | eslovaquia |
| --- | --- |

53)

eslovaquia

| 54) | slovaska |
| --- | --- |

54)

slovaska

| 55) | σλοßακικη |
| --- | --- |

55)

σλοßακικη

| 56) | slovakien |
| --- | --- |

56)

slovakien

| 57) | république-slovaque |
| --- | --- |

57)

république-slovaque

| 58) | slovenská-republika |
| --- | --- |

58)

slovenská-republika

| 59) | szlovák-köztársaság |
| --- | --- |

59)

szlovák-köztársaság

| 60) | slovākijos-respublika |
| --- | --- |

60)

slovākijos-respublika

| 61) | republika-słowacka |
| --- | --- |

61)

republika-słowacka

| 62) | república-eslovaca |
| --- | --- |

62)

república-eslovaca

| 63) | slovaška-republika |
| --- | --- |

63)

slovaška-republika

| 64) | slovačka-republika |
| --- | --- |

64)

slovačka-republika

| 65) | lýdveldid-slovakia |
| --- | --- |

65)

lýdveldid-slovakia

| 66) | républiqueslovaque |
| --- | --- |

66)

républiqueslovaque

| 67) | slovenskárepublika |
| --- | --- |

67)

slovenskárepublika

| 68) | szlovákköztársaság |
| --- | --- |

68)

szlovákköztársaság

| 69) | slovākijosrespublika |
| --- | --- |

69)

slovākijosrespublika

| 70) | republikasłowacka |
| --- | --- |

70)

republikasłowacka

| 71) | repúblicaeslovaca |
| --- | --- |

71)

repúblicaeslovaca

| 72) | slovaškarepublika |
| --- | --- |

72)

slovaškarepublika

| 73) | slovačkarepublika |
| --- | --- |

73)

slovačkarepublika

| 74) | lýdveldidslovakia |
| --- | --- |

74)

lýdveldidslovakia

| 75) | szlovákia |
| --- | --- |

75)

szlovákia

| 76) | slovākija |
| --- | --- |

76)

slovākija

| 77) | słowacija |
| --- | --- |

77)

słowacija

| 78) | slovaška |
| --- | --- |

78)

slovaška

| 79) | slovačka |
| --- | --- |

79)

slovačka

SLOVĒNIJA

| 1) | slovenija |
| --- | --- |

1)

slovenija

| 2) | slovenia |
| --- | --- |

2)

slovenia

| 3) | slowenien |
| --- | --- |

3)

slowenien

| 4) | slovenie |
| --- | --- |

4)

slovenie

| 5) | la-slovenie |
| --- | --- |

5)

la-slovenie

| 6) | laslovenie |
| --- | --- |

6)

laslovenie

| 7) | eslovenia |
| --- | --- |

7)

eslovenia

| 8) | republikaslovenija |
| --- | --- |

8)

republikaslovenija

| 9) | republika-slovenija |
| --- | --- |

9)

republika-slovenija

| 10) | republicofslovenia |
| --- | --- |

10)

republicofslovenia

| 11) | republic-of-slovenia |
| --- | --- |

11)

republic-of-slovenia

| 12) | szlovenia |
| --- | --- |

12)

szlovenia

| 13) | szlovenkoztarsasag |
| --- | --- |

13)

szlovenkoztarsasag

| 14) | szloven-koztarsasag |
| --- | --- |

14)

szloven-koztarsasag

| 15) | repubblicadislovenia |
| --- | --- |

15)

repubblicadislovenia

| 16) | repubblica-di-slovenia |
| --- | --- |

16)

repubblica-di-slovenia

SPĀNIJA

| 1) | españa |
| --- | --- |

1)

españa

| 2) | reinodeespana |
| --- | --- |

2)

reinodeespana

| 3) | reino-de-espana |
| --- | --- |

3)

reino-de-espana

| 4) | espagne |
| --- | --- |

4)

espagne

| 5) | espana |
| --- | --- |

5)

espana

| 6) | espanha |
| --- | --- |

6)

espanha

| 7) | espanja |
| --- | --- |

7)

espanja

| 8) | espanya |
| --- | --- |

8)

espanya

| 9) | hispaania |
| --- | --- |

9)

hispaania

| 10) | hiszpania |
| --- | --- |

10)

hiszpania

| 11) | ispanija |
| --- | --- |

11)

ispanija

| 12) | spagna |
| --- | --- |

12)

spagna

| 13) | spain |
| --- | --- |

13)

spain

| 14) | spanielsko |
| --- | --- |

14)

spanielsko

| 15) | spanien |
| --- | --- |

15)

spanien

| 16) | spanija |
| --- | --- |

16)

spanija

| 17) | spanje |
| --- | --- |

17)

spanje

| 18) | reinodeespaña |
| --- | --- |

18)

reinodeespaña

| 19) | reino-de-españa |
| --- | --- |

19)

reino-de-españa

| 20) | španielsko |
| --- | --- |

20)

španielsko

| 21) | spānija |
| --- | --- |

21)

spānija

| 22) | španija |
| --- | --- |

22)

španija

| 23) | španiělsko |
| --- | --- |

23)

španiělsko

| 24) | espainia |
| --- | --- |

24)

espainia

| 25) | ispania |
| --- | --- |

25)

ispania

| 26) | ισπανια |
| --- | --- |

26)

ισπανια

| 27) | andalucia |
| --- | --- |

27)

andalucia

| 28) | andalucía |
| --- | --- |

28)

andalucía

| 29) | andalousie |
| --- | --- |

29)

andalousie

| 30) | andalusia |
| --- | --- |

30)

andalusia

| 31) | andalusien |
| --- | --- |

31)

andalusien

| 32) | juntadeandalucia |
| --- | --- |

32)

juntadeandalucia

| 33) | juntadeandalucía |
| --- | --- |

33)

juntadeandalucía

| 34) | aragon |
| --- | --- |

34)

aragon

| 35) | aragón |
| --- | --- |

35)

aragón

| 36) | gobiernodearagon |
| --- | --- |

36)

gobiernodearagon

| 37) | gobiernoaragón |
| --- | --- |

37)

gobiernoaragón

| 38) | principadodeasturias |
| --- | --- |

38)

principadodeasturias

| 39) | principaudasturies |
| --- | --- |

39)

principaudasturies

| 40) | asturias |
| --- | --- |

40)

asturias

| 41) | asturies |
| --- | --- |

41)

asturies

| 42) | illesbalears |
| --- | --- |

42)

illesbalears

| 43) | islasbaleares |
| --- | --- |

43)

islasbaleares

| 44) | canarias |
| --- | --- |

44)

canarias

| 45) | gobiernodecanarias |
| --- | --- |

45)

gobiernodecanarias

| 46) | canaryisland |
| --- | --- |

46)

canaryisland

| 47) | kanarischeinseln |
| --- | --- |

47)

kanarischeinseln

| 48) | cantabria |
| --- | --- |

48)

cantabria

| 49) | gobiernodecantabria |
| --- | --- |

49)

gobiernodecantabria

| 50) | castillalamancha |
| --- | --- |

50)

castillalamancha

| 51) | castilla-lamancha |
| --- | --- |

51)

castilla-lamancha

| 52) | castillayleon |
| --- | --- |

52)

castillayleon

| 53) | castillayleón |
| --- | --- |

53)

castillayleón

| 54) | juntadecastillayleon |
| --- | --- |

54)

juntadecastillayleon

| 55) | juntadecastillayleón |
| --- | --- |

55)

juntadecastillayleón

| 56) | generalitatdecatalunya |
| --- | --- |

56)

generalitatdecatalunya

| 57) | generalitatdecataluña |
| --- | --- |

57)

generalitatdecataluña

| 58) | catalunya |
| --- | --- |

58)

catalunya

| 59) | cataluña |
| --- | --- |

59)

cataluña

| 60) | katalonien |
| --- | --- |

60)

katalonien

| 61) | catalonia |
| --- | --- |

61)

catalonia

| 62) | catalogna |
| --- | --- |

62)

catalogna

| 63) | catalogne |
| --- | --- |

63)

catalogne

| 64) | cataloniě |
| --- | --- |

64)

cataloniě

| 65) | katalonias |
| --- | --- |

65)

katalonias

| 66) | catalunha |
| --- | --- |

66)

catalunha

| 67) | kataloniens |
| --- | --- |

67)

kataloniens

| 68) | katalonian |
| --- | --- |

68)

katalonian

| 69) | catalonië |
| --- | --- |

69)

catalonië

| 70) | extremadura |
| --- | --- |

70)

extremadura

| 71) | comunidadautonomadeextremadura |
| --- | --- |

71)

comunidadautonomadeextremadura

| 72) | comunidadautónomadeextremadura |
| --- | --- |

72)

comunidadautónomadeextremadura

| 73) | xuntadegalicia |
| --- | --- |

73)

xuntadegalicia

| 74) | comunidadautonomadegalicia |
| --- | --- |

74)

comunidadautonomadegalicia

| 75) | comunidaautónomadegalicia |
| --- | --- |

75)

comunidaautónomadegalicia

| 76) | comunidadeautonomadegalicia |
| --- | --- |

76)

comunidadeautonomadegalicia

| 77) | comunidadeautónomadegalicia |
| --- | --- |

77)

comunidadeautónomadegalicia

| 78) | larioja |
| --- | --- |

78)

larioja

| 79) | gobiernodelarioja |
| --- | --- |

79)

gobiernodelarioja

| 80) | comunidadmadrid |
| --- | --- |

80)

comunidadmadrid

| 81) | madridregion |
| --- | --- |

81)

madridregion

| 82) | regionmadrid |
| --- | --- |

82)

regionmadrid

| 83) | madrid |
| --- | --- |

83)

madrid

| 84) | murciaregion |
| --- | --- |

84)

murciaregion

| 85) | murciaregión |
| --- | --- |

85)

murciaregión

| 86) | murciaregione |
| --- | --- |

86)

murciaregione

| 87) | murciaregiao |
| --- | --- |

87)

murciaregiao

| 88) | regiondemurcia |
| --- | --- |

88)

regiondemurcia

| 89) | regióndemurcia |
| --- | --- |

89)

regióndemurcia

| 90) | regionofmurcia |
| --- | --- |

90)

regionofmurcia

| 91) | regionvonmurcia |
| --- | --- |

91)

regionvonmurcia

| 92) | regionedimurcia |
| --- | --- |

92)

regionedimurcia

| 93) | regiaodomurcia |
| --- | --- |

93)

regiaodomurcia

| 94) | navarra |
| --- | --- |

94)

navarra

| 95) | nafarroa |
| --- | --- |

95)

nafarroa

| 96) | navarre |
| --- | --- |

96)

navarre

| 97) | navarracomunidadforal |
| --- | --- |

97)

navarracomunidadforal

| 98) | nafarroaforukomunitatea |
| --- | --- |

98)

nafarroaforukomunitatea

| 99) | nafarroaforuerkidegoa |
| --- | --- |

99)

nafarroaforuerkidegoa

| 100) | communauteforaledenavarre |
| --- | --- |

100)

communauteforaledenavarre

| 101) | communautéforaledenavarre |
| --- | --- |

101)

communautéforaledenavarre

| 102) | foralcommunityofnavarra |
| --- | --- |

102)

foralcommunityofnavarra

| 103) | paisvasco |
| --- | --- |

103)

paisvasco

| 104) | paísvasco |
| --- | --- |

104)

paísvasco

| 105) | euskadi |
| --- | --- |

105)

euskadi

| 106) | euskalherria |
| --- | --- |

106)

euskalherria

| 107) | paisbasc |
| --- | --- |

107)

paisbasc

| 108) | basquecountry |
| --- | --- |

108)

basquecountry

| 109) | paysbasque |
| --- | --- |

109)

paysbasque

| 110) | paesebasco |
| --- | --- |

110)

paesebasco

| 111) | baskenland |
| --- | --- |

111)

baskenland

| 112) | paisbasco |
| --- | --- |

112)

paisbasco

| 113) | χώρατωνβάσκων |
| --- | --- |

113)

χώρατωνβάσκων

| 114) | gobiernovasco |
| --- | --- |

114)

gobiernovasco

| 115) | euskojaurlaritza |
| --- | --- |

115)

euskojaurlaritza

| 116) | governbasc |
| --- | --- |

116)

governbasc

| 117) | basquegovernment |
| --- | --- |

117)

basquegovernment

| 118) | gouvernementbasque |
| --- | --- |

118)

gouvernementbasque

| 119) | governobasco |
| --- | --- |

119)

governobasco

| 120) | baskischeregierung |
| --- | --- |

120)

baskischeregierung

| 121) | baskitschebestuur |
| --- | --- |

121)

baskitschebestuur

| 122) | κυβέρνησητωνβάσκων |
| --- | --- |

122)

κυβέρνησητωνβάσκων

| 123) | comunidad-valenciana |
| --- | --- |

123)

comunidad-valenciana

| 124) | comunidadvalenciana |
| --- | --- |

124)

comunidadvalenciana

| 125) | comunitat-valenciana |
| --- | --- |

125)

comunitat-valenciana

| 126) | comunitatvalenciana |
| --- | --- |

126)

comunitatvalenciana

| 127) | ceuta |
| --- | --- |

127)

ceuta

| 128) | gobiernoceuta |
| --- | --- |

128)

gobiernoceuta

| 129) | melilla |
| --- | --- |

129)

melilla

| 130) | gobiernomelilla |
| --- | --- |

130)

gobiernomelilla

ZVIEDRIJA

| 1) | suecia |
| --- | --- |

1)

suecia

| 2) | reinodesuecia |
| --- | --- |

2)

reinodesuecia

| 3) | sverige |
| --- | --- |

3)

sverige

| 4) | kongerietsverige |
| --- | --- |

4)

kongerietsverige

| 5) | schweden |
| --- | --- |

5)

schweden

| 6) | königreichschweden |
| --- | --- |

6)

königreichschweden

| 7) | konigreichschweden |
| --- | --- |

7)

konigreichschweden

| 8) | σουηδία |
| --- | --- |

8)

σουηδία

| 9) | ΒασίλειοτηςΣουηδίας |
| --- | --- |

9)

ΒασίλειοτηςΣουηδίας

| 10) | sweden |
| --- | --- |

10)

sweden

| 11) | kingdomofsweden |
| --- | --- |

11)

kingdomofsweden

| 12) | suède |
| --- | --- |

12)

suède

| 13) | suede |
| --- | --- |

13)

suede

| 14) | royaumedesuède |
| --- | --- |

14)

royaumedesuède

| 15) | royaumedesuede |
| --- | --- |

15)

royaumedesuede

| 16) | svezia |
| --- | --- |

16)

svezia

| 17) | regnodisvezia |
| --- | --- |

17)

regnodisvezia

| 18) | zweden |
| --- | --- |

18)

zweden

| 19) | koninkrijkzweden |
| --- | --- |

19)

koninkrijkzweden

| 20) | suécia |
| --- | --- |

20)

suécia

| 21) | reinodasuécia |
| --- | --- |

21)

reinodasuécia

| 22) | reinodasuecia |
| --- | --- |

22)

reinodasuecia

| 23) | ruotsi |
| --- | --- |

23)

ruotsi

| 24) | ruotsinkuningaskunta |
| --- | --- |

24)

ruotsinkuningaskunta

| 25) | konungariketsverige |
| --- | --- |

25)

konungariketsverige

| 26) | švédsko |
| --- | --- |

26)

švédsko

| 27) | rootsi |
| --- | --- |

27)

rootsi

| 28) | svedija |
| --- | --- |

28)

svedija

| 29) | svédorszag |
| --- | --- |

29)

svédorszag

| 30) | svedorszag |
| --- | --- |

30)

svedorszag

| 31) | l-isvezja |
| --- | --- |

31)

l-isvezja

| 32) | szweja |
| --- | --- |

32)

szweja

| 33) | švedska |
| --- | --- |

33)

švedska

| 34) | svedska |
| --- | --- |

34)

svedska

APVIENOTĀ KARALISTE

| 1) | unitedkingdom |
| --- | --- |

1)

unitedkingdom

| 2) | united-kingdom |
| --- | --- |

2)

united-kingdom

| 3) | united_kingdom |
| --- | --- |

3)

united_kingdom

| 4) | greatbritain |
| --- | --- |

4)

greatbritain

| 5) | great-britain |
| --- | --- |

5)

great-britain

| 6) | great_britain |
| --- | --- |

6)

great_britain

| 7) | britain |
| --- | --- |

7)

britain

| 8) | cymru |
| --- | --- |

8)

cymru

| 9) | england |
| --- | --- |

9)

england

| 10) | northernireland |
| --- | --- |

10)

northernireland

| 11) | northern-ireland |
| --- | --- |

11)

northern-ireland

| 12) | northern_ireland |
| --- | --- |

12)

northern_ireland

| 13) | scotland |
| --- | --- |

13)

scotland

| 14) | wales |
| --- | --- |

14)

wales

2.   Saraksts, kurā ietverti valstu vārdi un valstis, kas tos var reģistrēt.

BULGĀRIJA

| 1) | българия |
| --- | --- |

1)

българия

| 2) | bulgaria |
| --- | --- |

2)

bulgaria

| 3) | bulharsko |
| --- | --- |

3)

bulharsko

| 4) | bulgarien |
| --- | --- |

4)

bulgarien

| 5) | bulgaaria |
| --- | --- |

5)

bulgaaria

| 6) | βουλγαρία |
| --- | --- |

6)

βουλγαρία

| 7) | bulgarie |
| --- | --- |

7)

bulgarie

| 8) | bulgarija |
| --- | --- |

8)

bulgarija

| 9) | bulgarije |
| --- | --- |

9)

bulgarije

| 10) | bolgarija |
| --- | --- |

10)

bolgarija

| 11) | republicofbulgaria |
| --- | --- |

11)

republicofbulgaria

| 12) | the-republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

12)

the-republic-of-bulgaria

| 13) | the_republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

13)

the_republic_of_bulgaria

| 14) | republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

14)

republic-of-bulgaria

| 15) | republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

15)

republic_of_bulgaria

| 16) | republicbulgaria |
| --- | --- |

16)

republicbulgaria

| 17) | republic-bulgaria |
| --- | --- |

17)

republic-bulgaria

| 18) | republic_bulgaria |
| --- | --- |

18)

republic_bulgaria

| 19) | repubblicadibulgaria |
| --- | --- |

19)

repubblicadibulgaria

| 20) | repubblica-di-bulgaria |
| --- | --- |

20)

repubblica-di-bulgaria

| 21) | repubblica_di_bulgaria |
| --- | --- |

21)

repubblica_di_bulgaria

| 22) | repubblicabulgaria |
| --- | --- |

22)

repubblicabulgaria

| 23) | repubblica-bulgaria |
| --- | --- |

23)

repubblica-bulgaria

| 24) | repubblica_bulgaria |
| --- | --- |

24)

repubblica_bulgaria

| 25) | republikbulgarien |
| --- | --- |

25)

republikbulgarien

| 26) | republik-bulgarien |
| --- | --- |

26)

republik-bulgarien

| 27) | republik_bulgarien |
| --- | --- |

27)

republik_bulgarien

| 28) | bulgaariavabariik |
| --- | --- |

28)

bulgaariavabariik

| 29) | bulgaaria-vabariik |
| --- | --- |

29)

bulgaaria-vabariik

| 30) | bulgaaria_vabariik |
| --- | --- |

30)

bulgaaria_vabariik

| 31) | δημοκρατιατησβουλγαριας |
| --- | --- |

31)

δημοκρατιατησβουλγαριας

| 32) | δημοκρατια-της-βουλγαριας |
| --- | --- |

32)

δημοκρατια-της-βουλγαριας

| 33) | δημοκρατια_της_βουλγαριας |
| --- | --- |

33)

δημοκρατια_της_βουλγαριας

| 34) | republiekbulgarije |
| --- | --- |

34)

republiekbulgarije

| 35) | republiek-bulgarije |
| --- | --- |

35)

republiek-bulgarije

| 36) | republiek_bulgarije |
| --- | --- |

36)

republiek_bulgarije

| 37) | republikabolgarija |
| --- | --- |

37)

republikabolgarija

| 38) | republika-bolgarija |
| --- | --- |

38)

republika-bolgarija

| 39) | republika_bolgarija |
| --- | --- |

39)

republika_bolgarija

| 40) | republikabulgaria |
| --- | --- |

40)

republikabulgaria

| 41) | republika-bulgaria |
| --- | --- |

41)

republika-bulgaria

| 42) | republika_bulgaria |
| --- | --- |

42)

republika_bulgaria

| 43) | bulharskarepublica |
| --- | --- |

43)

bulharskarepublica

| 44) | bulharska-republica |
| --- | --- |

44)

bulharska-republica

| 45) | bulharska_republica |
| --- | --- |

45)

bulharska_republica

| 46) | republiquebulgarie |
| --- | --- |

46)

republiquebulgarie

| 47) | republique-bulgarie |
| --- | --- |

47)

republique-bulgarie

| 48) | republique_bulgarie |
| --- | --- |

48)

republique_bulgarie

| 49) | republicabulgarija |
| --- | --- |

49)

republicabulgarija

| 50) | republica-bulgārija |
| --- | --- |

50)

republica-bulgārija

| 51) | republica_bulgārija |
| --- | --- |

51)

republica_bulgārija

| 52) | repúblikabulgária |
| --- | --- |

52)

repúblikabulgária

| 53) | repúblika-bulgária |
| --- | --- |

53)

repúblika-bulgária

| 54) | repúblika_bulgária |
| --- | --- |

54)

repúblika_bulgária

| 55) | repúblicabulgaria |
| --- | --- |

55)

repúblicabulgaria

| 56) | república-bulgaria |
| --- | --- |

56)

república-bulgaria

| 57) | república_bulgaria |
| --- | --- |

57)

república_bulgaria

| 58) | bulgarja |
| --- | --- |

58)

bulgarja

| 59) | bălgarija |
| --- | --- |

59)

bălgarija

| 60) | bulgariantasavalta |
| --- | --- |

60)

bulgariantasavalta

| 61) | bulgarian-tasavalta |
| --- | --- |

61)

bulgarian-tasavalta

| 62) | bulgarian_tasavalta |
| --- | --- |

62)

bulgarian_tasavalta

| 63) | republikenbulgarien |
| --- | --- |

63)

republikenbulgarien

| 64) | republiken-bulgarien |
| --- | --- |

64)

republiken-bulgarien

| 65) | republiken_bulgarien |
| --- | --- |

65)

republiken_bulgarien

| 66) | repulicabulgaria |
| --- | --- |

66)

repulicabulgaria

| 67) | repulica-bulgaria |
| --- | --- |

67)

repulica-bulgaria

| 68) | repulica_bulgaria |
| --- | --- |

68)

repulica_bulgaria

| 69) | köztársaságbulgária |
| --- | --- |

69)

köztársaságbulgária

| 70) | köztársaság-bulgária |
| --- | --- |

70)

köztársaság-bulgária

| 71) | köztársaság_bulgária |
| --- | --- |

71)

köztársaság_bulgária

HORVĀTIJA

| 1) | croatia |
| --- | --- |

1)

croatia

| 2) | kroatia |
| --- | --- |

2)

kroatia

| 3) | kroatien |
| --- | --- |

3)

kroatien

| 4) | kroatien |
| --- | --- |

4)

kroatien

| 5) | croazia |
| --- | --- |

5)

croazia

| 6) | kroatien |
| --- | --- |

6)

kroatien

| 7) | croacia |
| --- | --- |

7)

croacia

| 8) | croatie |
| --- | --- |

8)

croatie

| 9) | horvátország |
| --- | --- |

9)

horvátország

| 10) | horvatorszag |
| --- | --- |

10)

horvatorszag

| 11) | kroatië |
| --- | --- |

11)

kroatië

| 12) | kroatie |
| --- | --- |

12)

kroatie

| 13) | chorwacja |
| --- | --- |

13)

chorwacja

| 14) | κροατία |
| --- | --- |

14)

κροατία

| 15) | chorvatsko |
| --- | --- |

15)

chorvatsko

| 16) | charvátsko |
| --- | --- |

16)

charvátsko

| 17) | horvaatia |
| --- | --- |

17)

horvaatia

| 18) | kroaatia |
| --- | --- |

18)

kroaatia

| 19) | croácia |
| --- | --- |

19)

croácia

| 20) | croacia |
| --- | --- |

20)

croacia

| 21) | horvātija |
| --- | --- |

21)

horvātija

| 22) | horvatija |
| --- | --- |

22)

horvatija

| 23) | kroatija |
| --- | --- |

23)

kroatija

| 24) | kroazja |
| --- | --- |

24)

kroazja

| 25) | chorvátsko |
| --- | --- |

25)

chorvátsko

| 26) | chrovatsko |
| --- | --- |

26)

chrovatsko

| 27) | hrvaška |
| --- | --- |

27)

hrvaška

| 28) | hrvaska |
| --- | --- |

28)

hrvaska

ISLANDE

| 1) | arepublicadeislândia |
| --- | --- |

1)

arepublicadeislândia

| 2) | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

2)

deijslandrepubliek

| 3) | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

3)

deijslandrepubliek

| 4) | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

4)

derepubliekvanijsland

| 5) | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

5)

derepubliekvanijsland

| 6) | iceland |
| --- | --- |

6)

iceland

| 7) | icelandrepublic |
| --- | --- |

7)

icelandrepublic

| 8) | iepublikaislande |
| --- | --- |

8)

iepublikaislande

| 9) | ijsland |
| --- | --- |

9)

ijsland

| 10) | island |
| --- | --- |

10)

island

| 11) | islanda |
| --- | --- |

11)

islanda

| 12) | islande |
| --- | --- |

12)

islande

| 13) | islandia |
| --- | --- |

13)

islandia

| 14) | islândia |
| --- | --- |

14)

islândia

| 15) | islandica |
| --- | --- |

15)

islandica

| 16) | islandrepublik |
| --- | --- |

16)

islandrepublik

| 17) | islandskylisejnik |
| --- | --- |

17)

islandskylisejnik

| 18) | islannintasavalta |
| --- | --- |

18)

islannintasavalta

| 19) | islanti |
| --- | --- |

19)

islanti

| 20) | izland |
| --- | --- |

20)

izland

| 21) | ísland |
| --- | --- |

21)

ísland

| 22) | íslenskalýðveldið |
| --- | --- |

22)

íslenskalýðveldið

| 23) | köztársaságizland |
| --- | --- |

23)

köztársaságizland

| 24) | larepubblicadiislanda |
| --- | --- |

24)

larepubblicadiislanda

| 25) | larepúblicadeislandia |
| --- | --- |

25)

larepúblicadeislandia

| 26) | larépubliquedislande |
| --- | --- |

26)

larépubliquedislande

| 27) | lislande |
| --- | --- |

27)

lislande

| 28) | lýðveldiðísland |
| --- | --- |

28)

lýðveldiðísland

| 29) | puklerkaislandska |
| --- | --- |

29)

puklerkaislandska

| 30) | rahvavabariikisland |
| --- | --- |

30)

rahvavabariikisland

| 31) | repubblicadiislanda |
| --- | --- |

31)

repubblicadiislanda

| 32) | repubblikataisland |
| --- | --- |

32)

repubblikataisland

| 33) | republicoficeland |
| --- | --- |

33)

republicoficeland

| 34) | republikaisland |
| --- | --- |

34)

republikaisland

| 35) | republikaislandia |
| --- | --- |

35)

republikaislandia

| 36) | republikavisland |
| --- | --- |

36)

republikavisland

| 37) | republikkenisland |
| --- | --- |

37)

republikkenisland

| 38) | republikvonisland |
| --- | --- |

38)

republikvonisland

| 39) | repúblicadeislandia |
| --- | --- |

39)

repúblicadeislandia

| 40) | repúblicadeislândia |
| --- | --- |

40)

repúblicadeislândia

| 41) | républiquedislande |
| --- | --- |

41)

républiquedislande

| 42) | ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας |
| --- | --- |

42)

ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας

| 43) | Ισλανδία |
| --- | --- |

43)

Ισλανδία

LIHTENŠTEINA

| 1) | fyrstendømmetliechtenstein |
| --- | --- |

1)

fyrstendømmetliechtenstein

| 2) | fürstentumliechtenstein |
| --- | --- |

2)

fürstentumliechtenstein

| 3) | principalityofliechtenstein |
| --- | --- |

3)

principalityofliechtenstein

| 4) | liechtensteinivürstiriiki |
| --- | --- |

4)

liechtensteinivürstiriiki

| 5) | liechtensteininruhtinaskunta |
| --- | --- |

5)

liechtensteininruhtinaskunta

| 6) | principautédeliechtenstein |
| --- | --- |

6)

principautédeliechtenstein

| 7) | πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν |
| --- | --- |

7)

πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν

| 8) | furstadæmisinsliechtensteins |
| --- | --- |

8)

furstadæmisinsliechtensteins

| 9) | principatodelliechtenstein |
| --- | --- |

9)

principatodelliechtenstein

| 10) | lichtenšteinokunigaikštystė |
| --- | --- |

10)

lichtenšteinokunigaikštystė

| 11) | lihtenšteinasfirstiste |
| --- | --- |

11)

lihtenšteinasfirstiste

| 12) | prinċipalitàtal-liechtenstein |
| --- | --- |

12)

prinċipalitàtal-liechtenstein

| 13) | vorstendomliechtenstein |
| --- | --- |

13)

vorstendomliechtenstein

| 14) | fyrstedømmetliechtenstein |
| --- | --- |

14)

fyrstedømmetliechtenstein

| 15) | księstwoliechtenstein |
| --- | --- |

15)

księstwoliechtenstein

| 16) | principadodoliechtenstein |
| --- | --- |

16)

principadodoliechtenstein

| 17) | furstendömetliechtenstein |
| --- | --- |

17)

furstendömetliechtenstein

| 18) | lichtenštajnskékniežatstvo |
| --- | --- |

18)

lichtenštajnskékniežatstvo

| 19) | kneževinolihtenštajn |
| --- | --- |

19)

kneževinolihtenštajn

| 20) | principadodeliechtenstein |
| --- | --- |

20)

principadodeliechtenstein

| 21) | lichtenštejnskéknížectví |
| --- | --- |

21)

lichtenštejnskéknížectví

| 22) | lichtensteinihercegség |
| --- | --- |

22)

lichtensteinihercegség

NORVĒĢIJA

| 1) | norge |
| --- | --- |

1)

norge

| 2) | noreg |
| --- | --- |

2)

noreg

| 3) | norway |
| --- | --- |

3)

norway

| 4) | norwegen |
| --- | --- |

4)

norwegen

| 5) | norvege |
| --- | --- |

5)

norvege

| 6) | norvège |
| --- | --- |

6)

norvège

| 7) | noruega |
| --- | --- |

7)

noruega

| 8) | norvegia |
| --- | --- |

8)

norvegia

| 9) | norvégia |
| --- | --- |

9)

norvégia

| 10) | norsko |
| --- | --- |

10)

norsko

| 11) | nórsko |
| --- | --- |

11)

nórsko

| 12) | norra |
| --- | --- |

12)

norra

| 13) | norja |
| --- | --- |

13)

norja

| 14) | norvegija |
| --- | --- |

14)

norvegija

| 15) | norvēģija |
| --- | --- |

15)

norvēģija

| 16) | noorwegen |
| --- | --- |

16)

noorwegen

| 17) | Νορßηγία |
| --- | --- |

17)

Νορßηγία

| 18) | norvegja |
| --- | --- |

18)

norvegja

| 19) | norveġja |
| --- | --- |

19)

norveġja

| 20) | norveska |
| --- | --- |

20)

norveska

| 21) | norveška |
| --- | --- |

21)

norveška

| 22) | norwegia |
| --- | --- |

22)

norwegia

| 23) | norga |
| --- | --- |

23)

norga

RUMĀNIJA

| 1) | românia |
| --- | --- |

1)

românia

| 2) | romania |
| --- | --- |

2)

romania

| 3) | roumanie |
| --- | --- |

3)

roumanie

| 4) | rumänien |
| --- | --- |

4)

rumänien

| 5) | rumanien |
| --- | --- |

5)

rumanien

| 6) | rumanía |
| --- | --- |

6)

rumanía

| 7) | rumænien |
| --- | --- |

7)

rumænien

| 8) | roménia |
| --- | --- |

8)

roménia

| 9) | romênia |
| --- | --- |

9)

romênia

| 10) | romenia |
| --- | --- |

10)

romenia

| 11) | rumunia |
| --- | --- |

11)

rumunia

| 12) | rumunsko |
| --- | --- |

12)

rumunsko

| 13) | romunija |
| --- | --- |

13)

romunija

| 14) | rumãnija |
| --- | --- |

14)

rumãnija

| 15) | rumunija |
| --- | --- |

15)

rumunija

| 16) | rumeenia |
| --- | --- |

16)

rumeenia

| 17) | ρουμανία |
| --- | --- |

17)

ρουμανία

| 18) | románia |
| --- | --- |

18)

románia

| 19) | rumanija |
| --- | --- |

19)

rumanija

| 20) | roemenië |
| --- | --- |

20)

roemenië

TURCIJA

| 1) | turkiye |
| --- | --- |

1)

turkiye

| 2) | türkiye |
| --- | --- |

2)

türkiye

| 3) | turkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

3)

turkiyecumhuriyeti

| 4) | türkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

4)

türkiyecumhuriyeti

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/50

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1655/2005

(2005. gada 10. oktobris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 493/2005 (OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Nesalikta, neliela, siltumnīcas veida prece, tā saucamā “mini siltumnīca”, kuras aptuvenie izmēri ir 50 cm (garums), 24 cm (platums) un 25 cm (augstums).
  Rāmis ir izgatavots no koka, grīda no metāla režģa un aizsedzošais elements izgatavots no plastmasas.
  Pēc montāžas, “mini siltumnīcas” augšējo daļu var atvērt.
  (Sk. fotoattēlu A) (1) |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Nesalikta, neliela, siltumnīcas veida prece, tā saucamā “mini siltumnīca”, kuras aptuvenie izmēri ir 50 cm (garums), 24 cm (platums) un 25 cm (augstums).

Rāmis ir izgatavots no koka, grīda no metāla režģa un aizsedzošais elements izgatavots no plastmasas.

Pēc montāžas, “mini siltumnīcas” augšējo daļu var atvērt.

(Sk. fotoattēlu A) (1)

4421 90 98

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 2.a), 3.b) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 4421, 4421 90 un 4421 90 98 aprakstu.

Ražojuma pamatīpašību nosaka konstrukcija (koka rāmis).

Izmēra dēļ to nevar uzskatīt par pozīcijas 9406 saliekamo būvkonstrukciju.

| 2. | Mājsaimniecības tipa, kombinēts ledusskapis-saldētava ar 579 l tilpumu, kas aprīkots ar divām atsevišķām ārējām durvīm.
  Vispārējie izmēri ir 180,8 cm (augstums), 92,5 cm (platums) un 81,6 cm (dziļums). Svars 112 kg.
  Ledusskapja tilpums ir 368 litri un saldētavas tilpums 211 litri.
  Ledusskapī ir rūdīta stikla plaukti, divas atvilknes dārzeņiem, un durvju iekšpusē ir pudeļu plaukts.
  Saldētavā ir trīs atvilknes. |
| --- | --- |

2.

Mājsaimniecības tipa, kombinēts ledusskapis-saldētava ar 579 l tilpumu, kas aprīkots ar divām atsevišķām ārējām durvīm.

Vispārējie izmēri ir 180,8 cm (augstums), 92,5 cm (platums) un 81,6 cm (dziļums). Svars 112 kg.

Ledusskapja tilpums ir 368 litri un saldētavas tilpums 211 litri.

Ledusskapī ir rūdīta stikla plaukti, divas atvilknes dārzeņiem, un durvju iekšpusē ir pudeļu plaukts.

Saldētavā ir trīs atvilknes.

8418 10 91

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 8418, 8418 10 un 8418 10 91 aprakstu.

Apakšpozīcija 8418 10 attiecas uz visiem kombinētajiem ledusskapjiem-saldētavām, kas aprīkoti ar divām atsevišķām ārējām durvīm, un paredzēti vai nav paredzēti izmantošanai mājsaimniecībā.

| 3. | Mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts:






  — | televīzijas kamera, kas ievietota taisnstūrveida plastmasas korpusā; |
| --- | --- | --- |

3.

Mazumtirdzniecībai sagatavots komplekts:

—

televīzijas kamera, kas ievietota taisnstūrveida plastmasas korpusā;

| — | komplektā ir klucīši un plastmasas montāžas daļas un |
| --- | --- |

—

komplektā ir klucīši un plastmasas montāžas daļas un

| — | kompaktdisks (CD-ROM). |
| --- | --- |

—

kompaktdisks (CD-ROM).

Kamerā nevar saglabāt attēlus, taču tos var pārsūtīt uz automātiskās datu apstrādes iekārtu, izmantojot kopnes USB vadu.

Komplektā ietilpstošos klucīšus un montāžas daļas izmanto, lai izveidotu statīvu.

CD-ROM diskā ir ierakstītas programmas, dati, video un skaņu datnes.

8525 30 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3. b) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 8525, 8525 30 un 8525 30 90 aprakstu.

Lai gan komplekts ir paredzēts bērniem, to nevar klasificēt kā rotaļlietu pozīcijā 9503, jo tās pamatīpašību nosaka kamera pozīcijā 8525.

| 4. | Sešpadsmit lappušu bieza saliekamo attēlu grāmata bērniem, no kartona.
  Astoņās lappusēs (kreisajā pusē) ir īss ilustrēts stāsts bērniem.
  Septiņās lappusēs (labajā pusē) ir saliekamie attēli, kas sastāv no deviņām daļām, un kopā veido krāsainu attiecīgās lappuses attēlu.
  Pēdējā lappusē ir tikai attēls. |
| --- | --- |

4.

Sešpadsmit lappušu bieza saliekamo attēlu grāmata bērniem, no kartona.

Astoņās lappusēs (kreisajā pusē) ir īss ilustrēts stāsts bērniem.

Septiņās lappusēs (labajā pusē) ir saliekamie attēli, kas sastāv no deviņām daļām, un kopā veido krāsainu attiecīgās lappuses attēlu.

Pēdējā lappusē ir tikai attēls.

9503 60 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1., 3. b) un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 9503, 9503 60 un 9503 60 90 aprakstu.

Klasifikācija kā iespiestas grāmatas pozīcijā 4901 vai kā bērnu bilžu grāmatas pozīcijā 4903 nav iespējama, jo tekstam un attēliem ir saliekamajiem attēliem pakārtota nozīme.

Saliekamie attēli nosaka produkta pamatīpašību un tādēļ to klasificē kā saliekamos attēlus pozīcijā 9503.

| A. | |
| --- | --- |

A.

Image

---

(1)  Fotoattēls ir tikai informācijai.

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/53

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1656/2005

(2005. gada 10. oktobris)

par sertifikātu piešķiršanu augstas kvalitātes svaigas, dzesinātas, saldētas liellopu gaļas importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1997. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 936/97 par tarifa kvotas augstas kvalitātes svaigai, dzesinātai vai saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļa gaļai noteikšanu un pārvaldību (2),

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 936/97 4. un 5. pantā ir izstrādāti noteikumi attiecībā uz sertifikātu pieprasījumiem un to izsniegšanu minētās regulas 2. panta f) punktā norādītās gaļas importam. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 936/97 4. un 5. pantā ir izstrādāti noteikumi attiecībā uz sertifikātu pieprasījumiem un to izsniegšanu minētās regulas 2. panta f) punktā norādītās gaļas importam.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 936/97 2. panta f) punktā paredzēts, ka laikā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam ar īpašiem nosacījumiem var importēt 11 500 tonnu, kas atbilst šajā regulā norādītajām prasībām augstas kvalitātes svaigas, dzesinātas vai saldētas liellopu gaļas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 936/97 2. panta f) punktā paredzēts, ka laikā no 2005. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 30. jūnijam ar īpašiem nosacījumiem var importēt 11 500 tonnu, kas atbilst šajā regulā norādītajām prasībām augstas kvalitātes svaigas, dzesinātas vai saldētas liellopu gaļas.

| (3) | Jāatzīmē, ka šajā regulā paredzētos sertifikātus visā to derīguma laikā var izmantot, tikai ievērojot veterinārajā jomā pastāvošos režīmus, |
| --- | --- |

(3)

Jāatzīmē, ka šajā regulā paredzētos sertifikātus visā to derīguma laikā var izmantot, tikai ievērojot veterinārajā jomā pastāvošos režīmus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Par katru pieprasījumu, kas iesniegts laikā no 2005. gada 1. līdz 5. oktobrim attiecībā uz augstas kvalitātes svaigu, dzesinātu vai saldētu liellopu gaļu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 936/97 2. panta f) punktā, importa sertifikātus izsniedz pilnā apjomā.

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 936/97 5. pantu sertifikātu pieprasījumus var iesniegt pirmo piecu 2005. gada novembra dienu laikā par 4 278,497 tonnām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 11. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 137, 28.5.1997., 10. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

2

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/54

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1657/2005

(2005. gada 10. oktobris),

ar ko nosaka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas neļķēm un rozēm, lai piemērotu režīmu, kas regulē dažu veidu ziedkopības produktu ievedumus ar izcelsmi Jordānijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 21. decembra Regulu (EEK) Nr. 4088/87, ar ko nosaka nosacījumus, pēc kuriem atsevišķu veidu ziedkopības produktu ievedumiem ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā piemērojami preferenciālie muitas nodokļi (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 4088/87 2. panta 2. punkts un 3. pants nosaka, ka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas vienzieda neļķēm, daudzziedu neļķēm, lielziedu rozēm, sīkziedu rozēm nosaka ik pēc piecpadsmit dienām un piemēro pa divu nedēļu periodiem. Saskaņā ar 1. pantu Komisijas 1988. gada 17. marta Regulā (EEK) Nr. 700/88 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem režīmam, kas piemērojams tad, kad Kopienā tiek ievesti atsevišķu veidu ziedkopības produkti ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā (2), šīs cenas nosaka divu nedēļu periodiem, pamatojoties uz dalībvalstu piegādātiem svērtiem datiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 4088/87 2. panta 2. punkts un 3. pants nosaka, ka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas vienzieda neļķēm, daudzziedu neļķēm, lielziedu rozēm, sīkziedu rozēm nosaka ik pēc piecpadsmit dienām un piemēro pa divu nedēļu periodiem. Saskaņā ar 1. pantu Komisijas 1988. gada 17. marta Regulā (EEK) Nr. 700/88 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem režīmam, kas piemērojams tad, kad Kopienā tiek ievesti atsevišķu veidu ziedkopības produkti ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā (2), šīs cenas nosaka divu nedēļu periodiem, pamatojoties uz dalībvalstu piegādātiem svērtiem datiem.

| (2) | Šīs cenas jānosaka nekavējoties, lai būtu iespējams noteikt piemērojamos muitu tarifus. |
| --- | --- |

(2)

Šīs cenas jānosaka nekavējoties, lai būtu iespējams noteikt piemērojamos muitu tarifus.

| (3) | Pēc Kipras iestāšanās Eiropas Savienībā 2004. gada 1. maijā šai valstij nav jānosaka ievešanas cenas. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Kipras iestāšanās Eiropas Savienībā 2004. gada 1. maijā šai valstij nav jānosaka ievešanas cenas.

| (4) | Tāpat nav jānosaka ievešanas cenas attiecībā uz Izraēlu, Maroku, Jordāniju, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā, ņemot vērā nolīgumus, pieņemtus ar 2003. gada 22. decembra Padomes Lēmumu 2003/917/EK par Nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Izraēlas asociācijas līguma 1. un 2. protokola aizstāšanu (3), 2003. gada 22. decembra Padomes Lēmumu 2003/914/EK par Eiropas Kopienas un Marokas Karalistes nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Marokas Asociācijas līguma 1. un 3. protokola aizstāšanu (4), 2004. gada 22. decembra Padomes Lēmumu 2005/4/EK par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PLO), kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā, par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Palestīniešu pašpārvaldes pagaidu asociācijas nolīguma 1. un 2. protokola aizstāšanu (5). |
| --- | --- |

(4)

Tāpat nav jānosaka ievešanas cenas attiecībā uz Izraēlu, Maroku, Jordāniju, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā, ņemot vērā nolīgumus, pieņemtus ar 2003. gada 22. decembra Padomes Lēmumu 2003/917/EK par Nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Izraēlas asociācijas līguma 1. un 2. protokola aizstāšanu (3), 2003. gada 22. decembra Padomes Lēmumu 2003/914/EK par Eiropas Kopienas un Marokas Karalistes nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Marokas Asociācijas līguma 1. un 3. protokola aizstāšanu (4), 2004. gada 22. decembra Padomes Lēmumu 2005/4/EK par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PLO), kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā, par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Palestīniešu pašpārvaldes pagaidu asociācijas nolīguma 1. un 2. protokola aizstāšanu (5).

| (5) | Laikposmā starp Dzīvo augu un ziedkopības produktu pārvaldības komitejas sanāksmēm Komisijai ir jāpieņem šie pasākumi, |
| --- | --- |

(5)

Laikposmā starp Dzīvo augu un ziedkopības produktu pārvaldības komitejas sanāksmēm Komisijai ir jāpieņem šie pasākumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas vienzieda neļķēm, daudzziedu neļķēm, lielziedu rozēm, sīkziedu rozēm, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 4088/87 1. pantā, periodam no 2005. gada 12. oktobra līdz 25. oktobrim noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 382, 31.12.1987., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1300/97 (OV L 177, 5.7.1997., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 72, 18.3.1988., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2062/97 (OV L 289, 22.10.1997., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 346, 31.12.2003., 65. lpp.

3

(4)  OV L 345, 31.12.2003., 117. lpp.

4

(5)  OV L 2, 5.1.2005., 4. lpp.

5

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 gab.) |
| --- |
| Laika posms: no 2005. gada 12. oktobra līdz 25. |
| Kopienas ražošanas cena | Vienzieda neļķes
  (standarta) | Daudzziedu
  neļķes | Lielziedu rozes | Sīkziedu rozes |
| | 15,88 | 11,40 | 33,60 | 13,55 |
| Kopienas importa cena | Vienzieda neļķes
  (standarta) | Daudzziedu
  neļķes | Lielziedu rozes | Sīkziedu rozes |
| Jordānija | — | — | — | — |

(EUR/100 gab.)

Laika posms: no 2005. gada 12. oktobra līdz 25.

Kopienas ražošanas cena

Vienzieda neļķes

(standarta)

Daudzziedu

neļķes

Lielziedu rozes

Sīkziedu rozes

15,88

11,40

33,60

13,55

Kopienas importa cena

Vienzieda neļķes

(standarta)

Daudzziedu

neļķes

Lielziedu rozes

Sīkziedu rozes

Jordānija

—

—

—

—

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/56

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1658/2005

(2005. gada 10. oktobris),

ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 4. protokolu par kokvilnu, kas ir pievienots Grieķijas pievienošanās aktam, kura jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (1),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 1051/2001 par palīdzību kokvilnas ražošanai (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā.

| (3) | Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim, |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantā minētās neattīrītas kokvilnas cena pasaules tirgū tiek noteikta 21,485 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 11. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 1.6.2001., 3. lpp.

2

(3)  OV L 210, 3.8.2001., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1486/2002 (OV L 223, 20.8.2002., 3. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/57

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 28. jūlijs)

par pārmērīga budžeta deficītu Itālijā

(2005/694/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 104. panta 6. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Itālijas apsvērumus,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu.

| (3) | Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra saskaņā ar 104. pantu paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficītu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklās tīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1) izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola noteikumu piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra saskaņā ar 104. pantu paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficītu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklās tīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1) izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola noteikumu piemērošanai.

| (4) | Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai jāadresē atzinums Padomei, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Komisija šādu atzinumu par Itāliju Padomei adresēja 2005. gada 29. jūnijā. Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un ievērojot Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, ir secinājusi, ka Itālijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Sniedzot novērtējumu, Komisija ir ņēmusi vērā Ecofin ziņojumu Eiropadomei “Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”, ko pēdējā apstiprināja 2005. gada 22. martā. |
| --- | --- |

(4)

Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai jāadresē atzinums Padomei, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Komisija šādu atzinumu par Itāliju Padomei adresēja 2005. gada 29. jūnijā. Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un ievērojot Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, ir secinājusi, ka Itālijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Sniedzot novērtējumu, Komisija ir ņēmusi vērā Ecofin ziņojumu Eiropadomei “Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”, ko pēdējā apstiprināja 2005. gada 22. martā.

| (5) | Līguma 104. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei būtu jāizskata jebkādi apsvērumi, ko varētu vēlēties iesniegt attiecīgā dalībvalsts, pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Itālijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir radušies turpmāk minētie secinājumi. |
| --- | --- |

(5)

Līguma 104. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei būtu jāizskata jebkādi apsvērumi, ko varētu vēlēties iesniegt attiecīgā dalībvalsts, pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Itālijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir radušies turpmāk minētie secinājumi.

| (6) | Saskaņā ar līdz šim iesniegtajiem datiem par 2003. un 2004. gadu deficīta attiecība 2003. un 2004. gadā ir bijusi lielāka par atsauces vērtību – 3 % no IKP, tomēr bijusi tuvu tai. Līgumā noteiktās 3 % no IKP atsauces vērtības pārsniegšana 2003. un 2004. gadā neradās nedz no Itālijas iestādēm neatkarīgu ārkārtas apstākļu dēļ, nedz arī ekonomikas nopietnas lejupslīdes rezultātā Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Ekonomikas pieaugums iepriekšējos trīs gados bija pozitīvs, tomēr zems (0,4 %, 0,3 % un 1,2 % attiecīgi 2002., 2003. un 2004. gadā). Lai gan kopprodukta starpība no 2,1 % no potenciālā IKP 2001. gadā ir kļuvusi par – 1,3 % no potenciālā IKP 2004. gadā, kopprodukta negatīvā starpība 2004. gadā bija mazāka nekā iepriekšējos lejupslīdes gadījumos konstatētā. Līdz ar to lēnā ekonomikas pieauguma situāciju 2003. un 2004. gadā nevar uzskatīt par izņēmuma situāciju Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar līdz šim iesniegtajiem datiem par 2003. un 2004. gadu deficīta attiecība 2003. un 2004. gadā ir bijusi lielāka par atsauces vērtību – 3 % no IKP, tomēr bijusi tuvu tai. Līgumā noteiktās 3 % no IKP atsauces vērtības pārsniegšana 2003. un 2004. gadā neradās nedz no Itālijas iestādēm neatkarīgu ārkārtas apstākļu dēļ, nedz arī ekonomikas nopietnas lejupslīdes rezultātā Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Ekonomikas pieaugums iepriekšējos trīs gados bija pozitīvs, tomēr zems (0,4 %, 0,3 % un 1,2 % attiecīgi 2002., 2003. un 2004. gadā). Lai gan kopprodukta starpība no 2,1 % no potenciālā IKP 2001. gadā ir kļuvusi par – 1,3 % no potenciālā IKP 2004. gadā, kopprodukta negatīvā starpība 2004. gadā bija mazāka nekā iepriekšējos lejupslīdes gadījumos konstatētā. Līdz ar to lēnā ekonomikas pieauguma situāciju 2003. un 2004. gadā nevar uzskatīt par izņēmuma situāciju Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē.

| (7) | Atsauces vērtības pārsniegšanu nevar uzskatīt par pagaidu parādību, jo deficīts, kas atsauces vērtību pārsniedzis 2003. un 2004. gadā, saskaņā ar Komisijas prognozēm to krietni pārsniegs 2005. un 2006. gadā, balstoties uz standartpieņēmumu par esošās politikas turpināšanu. Tas liecina, ka netiek pildītas Līgumā noteiktās prasības attiecībā uz deficīta kritēriju. |
| --- | --- |

(7)

Atsauces vērtības pārsniegšanu nevar uzskatīt par pagaidu parādību, jo deficīts, kas atsauces vērtību pārsniedzis 2003. un 2004. gadā, saskaņā ar Komisijas prognozēm to krietni pārsniegs 2005. un 2006. gadā, balstoties uz standartpieņēmumu par esošās politikas turpināšanu. Tas liecina, ka netiek pildītas Līgumā noteiktās prasības attiecībā uz deficīta kritēriju.

| (8) | Parāda attiecība pret IKP, kas 2004. gadā bija aptuveni 106–107 % no IKP, nepārprotami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, un iepriekšējos gados nav pietiekami ātri samazinājusies. Parāda samazināšanās ātrumu ir ietekmējušas parādu palielinošas zembilances operācijas, kuras saskaņā ar pašas valdības prognozēm vidējā termiņā turpināsies. Turklāt pašreizējais primārā pārpalikuma līmenis (zem 2 % no IKP 2004. gadā) nenodrošina pietiekami strauju parāda attiecības samazinājumu. Tas liecina, ka netiek pildītas Līgumā noteiktās prasības attiecībā uz parāda kritēriju. |
| --- | --- |

(8)

Parāda attiecība pret IKP, kas 2004. gadā bija aptuveni 106–107 % no IKP, nepārprotami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, un iepriekšējos gados nav pietiekami ātri samazinājusies. Parāda samazināšanās ātrumu ir ietekmējušas parādu palielinošas zembilances operācijas, kuras saskaņā ar pašas valdības prognozēm vidējā termiņā turpināsies. Turklāt pašreizējais primārā pārpalikuma līmenis (zem 2 % no IKP 2004. gadā) nenodrošina pietiekami strauju parāda attiecības samazinājumu. Tas liecina, ka netiek pildītas Līgumā noteiktās prasības attiecībā uz parāda kritēriju.

| (9) | Padome ir analizējusi citus būtiskus faktorus, kuri aplūkoti Komisijas ziņojumā saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, kā arī Itālijas iestāžu 2005. gada 6. jūnija vēstulē minētos faktorus. Saskaņā ar Ecofin ziņojumu Eiropadomei “Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”, ņemot vērā citus būtiskus faktorus Padomes lēmumā par pārmērīgu budžeta deficītu saskaņā ar 104. panta 6. punktu “jābūt pilnībā atkarīgai no galvenā principa, ka – pirms tiek ņemti vērā citi būtiskie faktori – atsauces vērtības pārsniegšana ir pagaidu rakstura un deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai”. Itālijas gadījumā šis nosacījums nav izpildīts. Tādēļ Padomes lēmumā saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu Itālijas gadījumā citi būtiski faktori nav ņemti vērā, |
| --- | --- |

(9)

Padome ir analizējusi citus būtiskus faktorus, kuri aplūkoti Komisijas ziņojumā saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, kā arī Itālijas iestāžu 2005. gada 6. jūnija vēstulē minētos faktorus. Saskaņā ar Ecofin ziņojumu Eiropadomei “Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”, ņemot vērā citus būtiskus faktorus Padomes lēmumā par pārmērīgu budžeta deficītu saskaņā ar 104. panta 6. punktu “jābūt pilnībā atkarīgai no galvenā principa, ka – pirms tiek ņemti vērā citi būtiskie faktori – atsauces vērtības pārsniegšana ir pagaidu rakstura un deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai”. Itālijas gadījumā šis nosacījums nav izpildīts. Tādēļ Padomes lēmumā saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu Itālijas gadījumā citi būtiski faktori nav ņemti vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka Itālijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. ALEXANDER

---

(1)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/2002 (OV L 55, 26.2.2002., 23. lpp.).

1

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/59

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 20. septembris),

lai noslēgtu Protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2005/695/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | 2005. gada 31. maijā Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā tika parakstīts Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses. |
| --- | --- |

(1)

2005. gada 31. maijā Eiropas Kopienas un dalībvalstu vārdā tika parakstīts Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses.

| (2) | Protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Protokols būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Ar šo Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (2).

Briselē, 2005. gada 20. septembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. BECKETT

---

(1)  Atzinums sniegts 2005. gada 6. septembrī (vēl nav publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī).

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 242, 19.9.2005., 2. lpp.

2

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/60

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 3. oktobris),

ar ko groza Protokolu par Tiesas Statūtiem, lai paredzētu nosacījumus un ierobežojumus attiecībā uz to, kā Tiesa pārskata Pirmās instances tiesas lēmumus

(2005/696/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 225. panta 2. un 3. punktu un 245. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 140.a panta 2. un 3. punktu un 160. panta otro daļu,

ņemot vērā Tiesas 2003. gada 12. septembra lūgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 10. februāra atzinumu,

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 11. februāra atzinumu,

tā kā:

| (1) | EK līguma 225. panta 2. un 3. punkts, kā tas grozīts ar Nicas Līguma 2. panta 31. punktu, paredz, ka:
  “2.   Pirmās instances tiesas kompetencē ir izskatīt un izlemt lietas, kas ierosinātas pret lēmumiem, ko pieņēmušas tiesas palātas, kuras izveidotas saskaņā ar 225.a pantu.
  Lēmumus, ko Pirmās instances tiesa pieņem saskaņā ar šo punktu, izņēmuma kārtā, ievērojot Statūtos paredzētos nosacījumus un ierobežojumus, var pārskatīt Tiesa, ja ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence.
  3.   Pirmās instances tiesas kompetencē ir attiecībā uz īpašām Statūtos noteiktām jomām izskatīt un izlemt jautājumus, kas iesniegti saskaņā ar 234. pantu, lai saņemtu prejudiciālu nolēmumu.
  Gadījumos, kad Pirmās instances tiesa uzskata, ka lietā jāpieņem principiāls lēmums, kas varētu ietekmēt Kopienas tiesību vienotību vai konsekvenci, tā lietu lēmuma pieņemšanai var nodot Tiesai.
  Lēmumus, ko Pirmās instances tiesa pieņem jautājumos, kas tai nodoti prejudiciāla nolēmuma pieņemšanai, izņēmuma kārtā, ievērojot Statūtos paredzētos nosacījumus un ierobežojumus, var pārskatīt Tiesa, ja ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence.” |
| --- | --- |

(1)

EK līguma 225. panta 2. un 3. punkts, kā tas grozīts ar Nicas Līguma 2. panta 31. punktu, paredz, ka:

“2.   Pirmās instances tiesas kompetencē ir izskatīt un izlemt lietas, kas ierosinātas pret lēmumiem, ko pieņēmušas tiesas palātas, kuras izveidotas saskaņā ar 225.a pantu.

Lēmumus, ko Pirmās instances tiesa pieņem saskaņā ar šo punktu, izņēmuma kārtā, ievērojot Statūtos paredzētos nosacījumus un ierobežojumus, var pārskatīt Tiesa, ja ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence.

3.   Pirmās instances tiesas kompetencē ir attiecībā uz īpašām Statūtos noteiktām jomām izskatīt un izlemt jautājumus, kas iesniegti saskaņā ar 234. pantu, lai saņemtu prejudiciālu nolēmumu.

Gadījumos, kad Pirmās instances tiesa uzskata, ka lietā jāpieņem principiāls lēmums, kas varētu ietekmēt Kopienas tiesību vienotību vai konsekvenci, tā lietu lēmuma pieņemšanai var nodot Tiesai.

Lēmumus, ko Pirmās instances tiesa pieņem jautājumos, kas tai nodoti prejudiciāla nolēmuma pieņemšanai, izņēmuma kārtā, ievērojot Statūtos paredzētos nosacījumus un ierobežojumus, var pārskatīt Tiesa, ja ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence.”

| (2) | Līdzīgi ar Nicas Līguma 3. panta 13. punktu ir grozīts EAEK līguma 140.a panta 2. un 3. punkts. |
| --- | --- |

(2)

Līdzīgi ar Nicas Līguma 3. panta 13. punktu ir grozīts EAEK līguma 140.a panta 2. un 3. punkts.

| (3) | Šie grozījumi daļēji ir ņemti vērā 62. pantā Protokolā par Tiesas Statūtiem, saskaņā ar kuru: “Gadījumos, kas paredzēti EK līguma 225. panta 2. un 3. punktā un EAEK līguma 140.a panta 2. un 3. punktā, ja pirmais ģenerāladvokāts uzskata, ka ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence, viņš Tiesai var ierosināt pārskatīt Pirmās instances tiesas lēmumu.
  Tāds ierosinājums jāiesniedz viena mēneša laikā pēc Pirmās instances tiesas lēmuma pieņemšanas. Viena mēneša laikā pēc tam, kad saņemts pirmā ģenerāladvokāta ierosinājums, Tiesa lemj, vai lēmumu pārskatīs vai ne.” |
| --- | --- |

(3)

Šie grozījumi daļēji ir ņemti vērā 62. pantā Protokolā par Tiesas Statūtiem, saskaņā ar kuru: “Gadījumos, kas paredzēti EK līguma 225. panta 2. un 3. punktā un EAEK līguma 140.a panta 2. un 3. punktā, ja pirmais ģenerāladvokāts uzskata, ka ir nopietni apdraudēta Kopienas tiesību vienotība vai konsekvence, viņš Tiesai var ierosināt pārskatīt Pirmās instances tiesas lēmumu.

Tāds ierosinājums jāiesniedz viena mēneša laikā pēc Pirmās instances tiesas lēmuma pieņemšanas. Viena mēneša laikā pēc tam, kad saņemts pirmā ģenerāladvokāta ierosinājums, Tiesa lemj, vai lēmumu pārskatīs vai ne.”

| (4) | Saskaņā ar Nicas Līguma Nobeiguma aktam pievienoto 13. deklarāciju būtu jāpieņem noteikumi par to, kā pārskata tos Pirmās instances tiesas lēmumus, kas attiecas uz tiesas palātu lēmumiem, un prejudiciālu jautājumu sakarā jānosaka:






  “— | Tiesas tiesvedībā iesaistīto pušu loma, tā garantējot pušu tiesību ievērošanu, |
| --- | --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Nicas Līguma Nobeiguma aktam pievienoto 13. deklarāciju būtu jāpieņem noteikumi par to, kā pārskata tos Pirmās instances tiesas lēmumus, kas attiecas uz tiesas palātu lēmumiem, un prejudiciālu jautājumu sakarā jānosaka:

“—

Tiesas tiesvedībā iesaistīto pušu loma, tā garantējot pušu tiesību ievērošanu,

| — | pārskatīšanas procedūras ietekme uz Pirmās instances tiesas lēmuma izpildi, |
| --- | --- |

—

pārskatīšanas procedūras ietekme uz Pirmās instances tiesas lēmuma izpildi,

| — | Tiesas lēmuma ietekme uz pušu domstarpībām.”, |
| --- | --- |

—

Tiesas lēmuma ietekme uz pušu domstarpībām.”,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Protokolā par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem starp 62. un 63. pantu iekļauj šādus pantus:

“62.a pants

Jautājumus, uz kuriem attiecas pārskatīšana, Tiesa izskata atbilstoši ārkārtas procedūrai, pamatojoties uz dokumentāciju, ko nodevusi Pirmās instances tiesa.

Šo statūtu 23. pantā paredzētās ieinteresētās personas, kā arī – gadījumos, uz ko attiecas EK līguma 225. panta 2. punkts un EAEK līguma 140.a panta 2. punkts, – Pirmās instances tiesas tiesvedībā iesaistītās puses ir tiesīgas šim nolūkam noteiktā termiņā iesniegt Tiesai rakstiskus izklāstus vai apsvērumus par jautājumiem, uz kuriem attiecas pārskatīšana.

Tiesa var lemt par mutiskās daļas sākšanu pirms lēmuma pieņemšanas.

62.b pants

Gadījumos, uz ko attiecas EK līguma 225. panta 2. punkts un EAEK līguma 140.a panta 2. punkts, neskarot EK līguma 242. un 243. pantu, pārskatīšanas pieteikumam un lēmumam par pārskatīšanas procedūras sākšanu nav apturoša efekta. Ja Tiesa konstatē, ka Pirmās instances tiesas lēmums apdraud Kopienas tiesību vienotību vai konsekvenci, tā lietu nodod atkārtotai izskatīšanai Pirmās instances tiesai, kam ir saistoši Tiesas konstatētie tiesību jautājumi; Tiesa var norādīt tās Pirmās instances tiesas lēmuma sekas, kuras attiecībā uz tiesvedībā iesaistītām pusēm jāuzskata par galīgām. Ja tomēr, ņemot vērā pārskatīšanas rezultātu, lietas iznākuma pamatā ir konstatētie fakti, uz kuriem pamatojas Pirmās instances tiesas lēmums, Tiesa pieņem galīgo lēmumu.

Gadījumos, kas paredzēti EK līguma 225. panta 3. punktā un EAEK līguma 140.a panta 3. punktā, ja nav pārskatīšanas pieteikuma vai lēmuma par pārskatīšanas procedūras sākšanu, Pirmās instances tiesas sniegtā atbilde vai atbildes uz tai iesniegtajiem jautājumiem stājas spēkā pēc to termiņu beigām, kas šim nolūkam noteikti 62. panta otrajā daļā. Ja sāk pārskatīšanas procedūru, tad atbilde vai atbildes, uz ko attiecas pārskatīšana, stājas spēkā pēc minētās procedūras pabeigšanas, ja vien Tiesa nelemj citādi. Ja Tiesa konstatē, ka Pirmās instances tiesas lēmums apdraud Kopienas tiesību vienotību vai konsekvenci, Tiesas sniegtā atbilde uz jautājumiem, uz kuriem attiecas pārskatīšana, aizstāj Pirmās instances tiesas atbildi.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Luksemburgā, 2005. gada 3. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. ALEXANDER

---

Komisija

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/62

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 12. septembris)

par grozījumiem Lēmumā 2000/745/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme, citu starpā, ir Indijā

(2005/697/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“AD pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“AS pamatregula”), un jo īpaši tās 13. un 15. pantu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (3) Padome piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu ievedumiem Kopienā, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā. Atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1. punktam ar minēto maksājumu netika aplikti tādi dažu PET veidu ievedumi, ko izved tie uzņēmumi, kuru saistības bija pieņemtas. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (3) Padome piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu ievedumiem Kopienā, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā. Atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1. punktam ar minēto maksājumu netika aplikti tādi dažu PET veidu ievedumi, ko izved tie uzņēmumi, kuru saistības bija pieņemtas.

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (4) Padome piemēroja galīgos kompensācijas maksājumus dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu ievedumiem Kopienā, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā. Atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1. punktam ar minēto maksājumu netika aplikti tādi dažu PET veidu ievedumi, ko izved tie uzņēmumi, kuru saistības bija pieņemtas. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (4) Padome piemēroja galīgos kompensācijas maksājumus dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu ievedumiem Kopienā, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā. Atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1. punktam ar minēto maksājumu netika aplikti tādi dažu PET veidu ievedumi, ko izved tie uzņēmumi, kuru saistības bija pieņemtas.

| (3) | Komisija 2000. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu 2000/745/EK (5), ar ko pieņēma saistības, kuras sakarā ar abām iepriekš minētajām procedūrām bija piedāvājuši minētā lēmuma 1. pantā norādītie eksportētāji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2000. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu 2000/745/EK (5), ar ko pieņēma saistības, kuras sakarā ar abām iepriekš minētajām procedūrām bija piedāvājuši minētā lēmuma 1. pantā norādītie eksportētāji.

| (4) | Komisija 2005. gada 12. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 33/2005 (6) izziņoja “pārskatīšanas sakarā ar jaunu eksportētāju” uzsākšanu atbilstīgi AD pamatregulas 11. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2005. gada 12. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 33/2005 (6) izziņoja “pārskatīšanas sakarā ar jaunu eksportētāju” uzsākšanu atbilstīgi AD pamatregulas 11. panta 4. punktam.

| (5) | Tajā pašā laikā to pašu iemeslu dēļ Komisija sāka paātrinātu Regulas (EK) Nr. 2603/2000 (7) pārskatīšanu atbilstīgi AS pamatregulas 20. pantam. |
| --- | --- |

(5)

Tajā pašā laikā to pašu iemeslu dēļ Komisija sāka paātrinātu Regulas (EK) Nr. 2603/2000 (7) pārskatīšanu atbilstīgi AS pamatregulas 20. pantam.

| (6) | Izmeklēšanas pasākumu galīgie atzinumi un slēdzieni ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1646/2005 (8), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2604/2000, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1645/2005 (9), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000. |
| --- | --- |

(6)

Izmeklēšanas pasākumu galīgie atzinumi un slēdzieni ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1646/2005 (8), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2604/2000, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1645/2005 (9), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000.

B.   SAISTĪBAS

| (7) | Pēc informēšanas, kurā uzņēmumam South Asian Petrochem Limited (“SAPL”) (turpmāk tekstā – “uzņēmums”) tika paziņoti fakti un apsvērumi, uz kuru pamata bija paredzēts uzlikt grozīto galīgo antidempinga maksājumu un kompensācijas maksājumu tā ievedumiem Kopienā, šis uzņēmums piedāvāja cenu saistības atbilstīgi AD pamatregulas 8. panta 1. punktam un AS pamatregulas 13. panta 1. punktam. Ar šīm saistībām ražotājs eksportētājs piedāvāja pārdot attiecīgo izstrādājumu par tādu cenu vai lielāku cenu, kas novērstu dempinga un subsidēšanas ietekmi, kas rada zaudējumus. |
| --- | --- |

(7)

Pēc informēšanas, kurā uzņēmumam South Asian Petrochem Limited (“SAPL”) (turpmāk tekstā – “uzņēmums”) tika paziņoti fakti un apsvērumi, uz kuru pamata bija paredzēts uzlikt grozīto galīgo antidempinga maksājumu un kompensācijas maksājumu tā ievedumiem Kopienā, šis uzņēmums piedāvāja cenu saistības atbilstīgi AD pamatregulas 8. panta 1. punktam un AS pamatregulas 13. panta 1. punktam. Ar šīm saistībām ražotājs eksportētājs piedāvāja pārdot attiecīgo izstrādājumu par tādu cenu vai lielāku cenu, kas novērstu dempinga un subsidēšanas ietekmi, kas rada zaudējumus.

| (8) | Uzņēmums arī regulāri iesniegs Komisijai sīku informāciju par eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt šā uzņēmuma realizācijas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka panākto saistību apiešanas risks ir ierobežots. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmums arī regulāri iesniegs Komisijai sīku informāciju par eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt šā uzņēmuma realizācijas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka panākto saistību apiešanas risks ir ierobežots.

| (9) | Šo iemeslu dēļ South Asian Petrochem Limited (“SAPL”) piedāvātās saistības ir pieņemamas. |
| --- | --- |

(9)

Šo iemeslu dēļ South Asian Petrochem Limited (“SAPL”) piedāvātās saistības ir pieņemamas.

| (10) | Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmums ievēro savas saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, atbrīvojumu no maksājuma saņem ar noteikumu, ka ir iesniegta faktūra, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir nepieciešama, lai arī muitas dienesti varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja tādu faktūru neiesniedz vai tā neatbilst muitā uzrādītajam izstrādājumam, jāmaksā attiecīgā antidempinga un kompensācijas maksājuma likme. |
| --- | --- |

(10)

Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmums ievēro savas saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, atbrīvojumu no maksājuma saņem ar noteikumu, ka ir iesniegta faktūra, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir nepieciešama, lai arī muitas dienesti varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja tādu faktūru neiesniedz vai tā neatbilst muitā uzrādītajam izstrādājumam, jāmaksā attiecīgā antidempinga un kompensācijas maksājuma likme.

| (11) | Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja ir iemesls domāt, ka saistības tiek pārkāptas, var piemērot pagaidu vai galīgo maksājumu atbilstīgi AD pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktam un – attiecīgā gadījumā – AS pamatregulas 13. panta 9. un 10. punktam, |
| --- | --- |

(11)

Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja ir iemesls domāt, ka saistības tiek pārkāptas, var piemērot pagaidu vai galīgo maksājumu atbilstīgi AD pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktam un – attiecīgā gadījumā – AS pamatregulas 13. panta 9. un 10. punktam,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma 2000/745/EK 1. panta tabulu groza, izdarot šādu papildinājumu:

| Valsts | Ražotājs | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| “Indija | South Asian Petrochem Limited (“SAPL”) | A 585” |

Valsts

Ražotājs

TARIC papildu kods

“Indija

South Asian Petrochem Limited (“SAPL”)

A 585”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2005. gada 12. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004.

2

(3)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 83/2005 (OV L 19, 21.1.2005., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 822/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 3. lpp.).

4

(5)  OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/232/EK (OV L 78, 21.3.2002., 12. lpp.).

5

(6)  OV L 8, 12.1.2005., 9. lpp.

6

(7)  OV C 8, 12.1.2005., 2. lpp.

7

(8)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 10 lpp.

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.

9

Oficiālā Vēstneša

---

| 11.10.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 266/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 266/64

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2005. gada 19. septembris)

par uzskaites nodalīšanu un izmaksu uzskaites sistēmām saskaņā ar elektroniskās komunikācijas reglamentējošiem noteikumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/698/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (1), un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Komunikāciju komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar atsevišķām elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus reglamentējošo noteikumu normām, proti, 9., 11., 13. pantu un 6. panta 1. punktu kopā ar I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektroniskajiem tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (2); 17. pantu un 18. panta 1. punktu, un VII pielikuma 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) (3); un 13. pantu Direktīvā 2002/21/EK jāievieš nepieciešami un atbilstīgi izmaksu uzskaites mehānismi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar atsevišķām elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus reglamentējošo noteikumu normām, proti, 9., 11., 13. pantu un 6. panta 1. punktu kopā ar I pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektroniskajiem tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (2); 17. pantu un 18. panta 1. punktu, un VII pielikuma 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) (3); un 13. pantu Direktīvā 2002/21/EK jāievieš nepieciešami un atbilstīgi izmaksu uzskaites mehānismi.

| (2) | Operatoriem, kuriem ir būtiska ietekme attiecīgajā tirgū (BIT) (turpmāk tekstā “izziņotie operatori”), saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 16. pantu veiktās tirgus analīzes rezultātā var arī uzlikt saistības nodalīt uzskaiti un/vai ieviest izmaksu uzskaites sistēmu. Šādu saistību uzlikšanas mērķis ir padarīt darījumus starp operatoriem caurskatāmākus un/vai noteikt sniegto pakalpojumu faktiskās izmaksas. Pie tam uzskaites nodalīšanas un izmaksu uzskaites sistēmu ieviešanu var izmantot valsts pārvaldes iestādes, lai papildinātu citu reglamentējošo pasākumu (piemēram, caurredzamības, nediskriminācijas, cenu orientācijas) piemērošanu izziņotajiem operatoriem. |
| --- | --- |

(2)

Operatoriem, kuriem ir būtiska ietekme attiecīgajā tirgū (BIT) (turpmāk tekstā “izziņotie operatori”), saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 16. pantu veiktās tirgus analīzes rezultātā var arī uzlikt saistības nodalīt uzskaiti un/vai ieviest izmaksu uzskaites sistēmu. Šādu saistību uzlikšanas mērķis ir padarīt darījumus starp operatoriem caurskatāmākus un/vai noteikt sniegto pakalpojumu faktiskās izmaksas. Pie tam uzskaites nodalīšanas un izmaksu uzskaites sistēmu ieviešanu var izmantot valsts pārvaldes iestādes, lai papildinātu citu reglamentējošo pasākumu (piemēram, caurredzamības, nediskriminācijas, cenu orientācijas) piemērošanu izziņotajiem operatoriem.

| (3) | Šis ieteikums papildina 1998. gada 8. aprīļa Komisijas Ieteikumu 98/322/EK par savstarpēju savienojumu liberalizētā telekomunikāciju tīklā (2. daļa – atsevišķa grāmatvedība un izmaksu uzskaite) (4) pēc reglamentējošo noteikumu piemērošanas elektroniskajām komunikācijām (2003. gada 25. jūlijs). Šāda pārskatīšana ir nepieciešama, jo 2002. gada reglamentējošie noteikumi radīja dažas svarīgas izmaiņas 1998. gada reglamentējošajā paketē, piemēram, pieauga noteikumu piemērošanas joma, atšķirīga pieeja iepriekšēju saistību uzlikšanai; atšķirīga īpašu nosacījumu piemērošanas joma attiecībā uz izmaksu uzskaiti un uzskaites nodalīšanu; un tehnoloģiskās neitralitātes principa piemērošana. |
| --- | --- |

(3)

Šis ieteikums papildina 1998. gada 8. aprīļa Komisijas Ieteikumu 98/322/EK par savstarpēju savienojumu liberalizētā telekomunikāciju tīklā (2. daļa – atsevišķa grāmatvedība un izmaksu uzskaite) (4) pēc reglamentējošo noteikumu piemērošanas elektroniskajām komunikācijām (2003. gada 25. jūlijs). Šāda pārskatīšana ir nepieciešama, jo 2002. gada reglamentējošie noteikumi radīja dažas svarīgas izmaiņas 1998. gada reglamentējošajā paketē, piemēram, pieauga noteikumu piemērošanas joma, atšķirīga pieeja iepriekšēju saistību uzlikšanai; atšķirīga īpašu nosacījumu piemērošanas joma attiecībā uz izmaksu uzskaiti un uzskaites nodalīšanu; un tehnoloģiskās neitralitātes principa piemērošana.

| (4) | Šā ieteikuma vispārīgie mērķi ir veicināt konsekventu uzskaites principu un metodoloģiju piemērošanu ES līmenī, ņemot vērā pieredzi, ko guvušas valsts pārvaldes iestādes izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas jomā; uzlabot uzskaites sistēmu metodoloģijas, izstrādāto datu, revīzijas un ziņošanas procesa caurskatāmību, lai labumu gūtu visas iesaistītās personas. |
| --- | --- |

(4)

Šā ieteikuma vispārīgie mērķi ir veicināt konsekventu uzskaites principu un metodoloģiju piemērošanu ES līmenī, ņemot vērā pieredzi, ko guvušas valsts pārvaldes iestādes izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas jomā; uzlabot uzskaites sistēmu metodoloģijas, izstrādāto datu, revīzijas un ziņošanas procesa caurskatāmību, lai labumu gūtu visas iesaistītās personas.

| (5) | Operatori var darboties tirgos, kuros tiem ir noteikta būtiska ietekme, kā arī konkurētspējīgos tirgos, kuros tiem nav noteikta šāda ietekme. Lai veiktu savus reglamentējošos uzdevumus, valsts pārvaldes iestāde var pieprasīt informāciju par tirgiem, kuros operatoriem nav būtiskas ietekmes. Kad izziņotam operatoram ar būtisku ietekmi vienā vai vairākos tirgos uzliek saistības nodalīt uzskaiti, uzskaites nodalīšanas pienākums var ietvert tirgus, kuros operatoram nav būtiskas ietekmes, piemēram, lai nodrošinātu datu saskaņotību. |
| --- | --- |

(5)

Operatori var darboties tirgos, kuros tiem ir noteikta būtiska ietekme, kā arī konkurētspējīgos tirgos, kuros tiem nav noteikta šāda ietekme. Lai veiktu savus reglamentējošos uzdevumus, valsts pārvaldes iestāde var pieprasīt informāciju par tirgiem, kuros operatoriem nav būtiskas ietekmes. Kad izziņotam operatoram ar būtisku ietekmi vienā vai vairākos tirgos uzliek saistības nodalīt uzskaiti, uzskaites nodalīšanas pienākums var ietvert tirgus, kuros operatoram nav būtiskas ietekmes, piemēram, lai nodrošinātu datu saskaņotību.

| (6) | Jebkāda saistoša izmaksu uzskaites vai uzskaites nodalīšanas metodoloģija, kuru izmanto īpaši kā pamatu cenu kontroles lēmumiem, ir jāprecizē tādā veidā, kas sekmē efektīvus ieguldījumus, nosaka iespējamu pret konkurenci vērstu darbību, proti, cenu uzturēšanu, un tai jābūt saskaņā ar valsts pārvaldes iestādes politikas mērķiem, kā noteikts Direktīvas 2002/21/EK 8 pantā. |
| --- | --- |

(6)

Jebkāda saistoša izmaksu uzskaites vai uzskaites nodalīšanas metodoloģija, kuru izmanto īpaši kā pamatu cenu kontroles lēmumiem, ir jāprecizē tādā veidā, kas sekmē efektīvus ieguldījumus, nosaka iespējamu pret konkurenci vērstu darbību, proti, cenu uzturēšanu, un tai jābūt saskaņā ar valsts pārvaldes iestādes politikas mērķiem, kā noteikts Direktīvas 2002/21/EK 8 pantā.

| (7) | Jaunas vai pārskatītas izmaksu metodoloģijas ieviešana var norādīt, ka reglamentētu tarifu pašreizējie līmeņi un/vai cenu mehānismi ir neatbilstīgi vai zināmā mērā nesakārtoti. Ja valsts pārvaldes iestāde uzskata, ka ir nepieciešama korektīva darbība, tad ir jāpievērš pienācīga uzmanība komerciālajai un ekonomiskajai videi, lai samazinātu risku un nedrošību attiecīgajos tirgos. Piemēram, visas cenu korekcijas varētu īstenot, iespējami pagarinot laika posmu, kādā tas tiek darīts. |
| --- | --- |

(7)

Jaunas vai pārskatītas izmaksu metodoloģijas ieviešana var norādīt, ka reglamentētu tarifu pašreizējie līmeņi un/vai cenu mehānismi ir neatbilstīgi vai zināmā mērā nesakārtoti. Ja valsts pārvaldes iestāde uzskata, ka ir nepieciešama korektīva darbība, tad ir jāpievērš pienācīga uzmanība komerciālajai un ekonomiskajai videi, lai samazinātu risku un nedrošību attiecīgajos tirgos. Piemēram, visas cenu korekcijas varētu īstenot, iespējami pagarinot laika posmu, kādā tas tiek darīts.

| (8) | Ieviešot uzskaites sistēmu, kurā izmantota tālredzīga pieeja (tāda kā ilgtermiņa pieauguma izmaksas), pamatojoties nevis uz vēsturiskajām izmaksām, bet uz pašreizējām izmaksām, piemēram, kad pamatlīdzekļus pārvērtē, pamatojoties uz tādas mūsdienu līdzvērtīgas infrastruktūras izmantošanas izmaksām, kas izveidota ar visefektīvāko pieejamo tehnoloģiju, valsts pārvaldes iestādēm būs jāgroza izmaksu metodoloģijas parametri tā, lai sasniegtu šos mērķus. Attiecīga gadījumā ir jāparedz koordinēta lejupejošu un augšupejošu pieeju izmantošana. Uzskaites sistēmas ir jābalsta uz izmaksu cēloņu principu, piemēram, darbību izmaksu kalkulācijas metodi. |
| --- | --- |

(8)

Ieviešot uzskaites sistēmu, kurā izmantota tālredzīga pieeja (tāda kā ilgtermiņa pieauguma izmaksas), pamatojoties nevis uz vēsturiskajām izmaksām, bet uz pašreizējām izmaksām, piemēram, kad pamatlīdzekļus pārvērtē, pamatojoties uz tādas mūsdienu līdzvērtīgas infrastruktūras izmantošanas izmaksām, kas izveidota ar visefektīvāko pieejamo tehnoloģiju, valsts pārvaldes iestādēm būs jāgroza izmaksu metodoloģijas parametri tā, lai sasniegtu šos mērķus. Attiecīga gadījumā ir jāparedz koordinēta lejupejošu un augšupejošu pieeju izmantošana. Uzskaites sistēmas ir jābalsta uz izmaksu cēloņu principu, piemēram, darbību izmaksu kalkulācijas metodi.

| (9) | Kad kārtējo izmaksu uzskaiti (CCA) pielieto attiecībā uz tīkla aktīviem, piemēram, attiecībā uz vietējo sakaru līniju, ko uzskata par mazāk reproducējamu vidējā termiņā, valsts pārvaldes iestādēm ir attiecīgi jāpielāgo parametri (piemēram, kapitāla vērtība, amortizācijas dati, uzcenojumi, ar laiku saistītie elementi), lai nodrošinātu izmaksu aprēķināšanas metodoloģiju konsekventu pielietošanu. |
| --- | --- |

(9)

Kad kārtējo izmaksu uzskaiti (CCA) pielieto attiecībā uz tīkla aktīviem, piemēram, attiecībā uz vietējo sakaru līniju, ko uzskata par mazāk reproducējamu vidējā termiņā, valsts pārvaldes iestādēm ir attiecīgi jāpielāgo parametri (piemēram, kapitāla vērtība, amortizācijas dati, uzcenojumi, ar laiku saistītie elementi), lai nodrošinātu izmaksu aprēķināšanas metodoloģiju konsekventu pielietošanu.

| (10) | Kad izmaksu uzskaites sistēmas ieviešana tiek uzdota saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK 13. panta 4. punktu, izmaksu iedalīšanai izmantotie noteikumi ir jāparāda tādā detalizācijas pakāpē, kas skaidri parāda attiecību starp izmaksām un tīklu sastāvdaļu un pakalpojumu tarifiem; ir arī jānorāda pamats, uz kā tieši un netieši attiecināmās izmaksas ir iedalītas starp dažādiem kontiem. |
| --- | --- |

(10)

Kad izmaksu uzskaites sistēmas ieviešana tiek uzdota saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK 13. panta 4. punktu, izmaksu iedalīšanai izmantotie noteikumi ir jāparāda tādā detalizācijas pakāpē, kas skaidri parāda attiecību starp izmaksām un tīklu sastāvdaļu un pakalpojumu tarifiem; ir arī jānorāda pamats, uz kā tieši un netieši attiecināmās izmaksas ir iedalītas starp dažādiem kontiem.

| (11) | Šajā ieteikumā sniegtas vadlīnijas, kā īstenot izmaksu uzskaiti un uzskaites nodalīšanu saskaņā ar jauniem 2002. gada reglamentējošiem noteikumiem. Komisijas 1998. gada 8. aprīļa Ieteikumā 98/322/EK sniegtas vadlīnijas par izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas ieviešanu saskaņā ar 1998. gada reglamentējošiem noteikumiem. 1998. gada ieteikumu joprojām piemēro situācijās, kad dalībvalstis nav pabeigušas esošo pienākumu pārskatīšanu par izmaksu uzskaiti un uzskaites nodalīšanu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 16. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Šajā ieteikumā sniegtas vadlīnijas, kā īstenot izmaksu uzskaiti un uzskaites nodalīšanu saskaņā ar jauniem 2002. gada reglamentējošiem noteikumiem. Komisijas 1998. gada 8. aprīļa Ieteikumā 98/322/EK sniegtas vadlīnijas par izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas ieviešanu saskaņā ar 1998. gada reglamentējošiem noteikumiem. 1998. gada ieteikumu joprojām piemēro situācijās, kad dalībvalstis nav pabeigušas esošo pienākumu pārskatīšanu par izmaksu uzskaiti un uzskaites nodalīšanu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 16. pantu.

| (12) | Ja dalībvalstis ievieš kompensācijas mehānismu, kas ietver finanšu pārskaitījumus, Universālā pakalpojuma direktīvas IV pielikuma B daļā paredzēts, ka šie pārskaitījumi jāveic objektīvā, caurskatāmā, nediskriminējošā un samērīgā veidā. Lai sasniegtu šos mērķus, par katru saņemto kompensāciju par universālā pakalpojuma saistībām ir pienācīgi jāziņo uzskaites nodalīšanas sistēmās. |
| --- | --- |

(12)

Ja dalībvalstis ievieš kompensācijas mehānismu, kas ietver finanšu pārskaitījumus, Universālā pakalpojuma direktīvas IV pielikuma B daļā paredzēts, ka šie pārskaitījumi jāveic objektīvā, caurskatāmā, nediskriminējošā un samērīgā veidā. Lai sasniegtu šos mērķus, par katru saņemto kompensāciju par universālā pakalpojuma saistībām ir pienācīgi jāziņo uzskaites nodalīšanas sistēmās.

| (13) | Attiecībā uz universālā pakalpojuma saistību finansēšanu ieteikums neierobežo Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību, kā arī par finansiālu caurskatāmību atsevišķos uzņēmumos (5). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz universālā pakalpojuma saistību finansēšanu ieteikums neierobežo Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību, kā arī par finansiālu caurskatāmību atsevišķos uzņēmumos (5).

| (14) | Šā ieteikuma principu pielietošana neierobežo dalībvalstu un uzņēmumu pienākumu pilnībā atbilst Kopienas konkurences noteikumiem. |
| --- | --- |

(14)

Šā ieteikuma principu pielietošana neierobežo dalībvalstu un uzņēmumu pienākumu pilnībā atbilst Kopienas konkurences noteikumiem.

| (15) | Komisijas 2002. gada 16. maija Ieteikumā (2002/590/EK) par likumīga revidenta neatkarība ES: pamatprincipu kopumu (6) ir noteikti pamatnoteikumi, saskaņā ar kuriem vajadzības gadījumā var pārbaudīt revidenta neatkarību. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas 2002. gada 16. maija Ieteikumā (2002/590/EK) par likumīga revidenta neatkarība ES: pamatprincipu kopumu (6) ir noteikti pamatnoteikumi, saskaņā ar kuriem vajadzības gadījumā var pārbaudīt revidenta neatkarību.

| (16) | Eiropas reglamentējošo iestāžu grupa (7) ir sniegusi atzinumu par Komisijas ieteikuma pārskatīšanu attiecībā uz uzskaites nodalīšanu un izmaksu uzskaiti 1998. gadā, kurā ietverts detalizēts pielikums par izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas aspektiem, |
| --- | --- |

(16)

Eiropas reglamentējošo iestāžu grupa (7) ir sniegusi atzinumu par Komisijas ieteikuma pārskatīšanu attiecībā uz uzskaites nodalīšanu un izmaksu uzskaiti 1998. gadā, kurā ietverts detalizēts pielikums par izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas aspektiem,

IESAKA.

| 1) | Šis ieteikums attiecas uz uzskaites nodalīšanas un izmaksu uzskaites sistēmu ieviešanu operatoriem, kuriem atbilstīgi attiecīgās valsts pārvaldes iestādes datiem, kas iegūti saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 16. pantu veiktās tirgus analīzes rezultātā, attiecīgajos tirgos ir būtiska ietekme. Operatori ar šādiem pienākumiem turpmāk tekstā saukti par “izziņotajiem operatoriem”.
  Izmaksu uzskaites sistēmas ieviešanas pienākuma uzlikšanas mērķis ir garantēt, ka izziņotie operatori ievēro godīgus, objektīvus un caurskatāmus kritērijus, iedalot savas izmaksas pa pakalpojumu veidiem situācijās, kurās uz tiem attiecas cenu kontroles vai uz izmaksām orientētu cenu saistības.
  Uzskaites nodalīšanas pienākuma uzlikšanas mērķis ir nodrošināt augstāku informācijas detalizācijas līmeni nekā tas, kas iegūstams no likumā noteiktajiem izziņotā operatora finanšu pārskatiem, lai pēc iespējas vairāk atspoguļotu izziņotā operatora uzņēmējdarbības daļu rādītājus, it kā tās darbotos kā atsevišķi uzņēmumi, un lai novērstu diskrimināciju par labu pašu darbībām un negodīgas šķērssubsīdijas vertikāli integrētu uzņēmumu gadījumā. |
| --- | --- |

1)

Šis ieteikums attiecas uz uzskaites nodalīšanas un izmaksu uzskaites sistēmu ieviešanu operatoriem, kuriem atbilstīgi attiecīgās valsts pārvaldes iestādes datiem, kas iegūti saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK 16. pantu veiktās tirgus analīzes rezultātā, attiecīgajos tirgos ir būtiska ietekme. Operatori ar šādiem pienākumiem turpmāk tekstā saukti par “izziņotajiem operatoriem”.

Izmaksu uzskaites sistēmas ieviešanas pienākuma uzlikšanas mērķis ir garantēt, ka izziņotie operatori ievēro godīgus, objektīvus un caurskatāmus kritērijus, iedalot savas izmaksas pa pakalpojumu veidiem situācijās, kurās uz tiem attiecas cenu kontroles vai uz izmaksām orientētu cenu saistības.

Uzskaites nodalīšanas pienākuma uzlikšanas mērķis ir nodrošināt augstāku informācijas detalizācijas līmeni nekā tas, kas iegūstams no likumā noteiktajiem izziņotā operatora finanšu pārskatiem, lai pēc iespējas vairāk atspoguļotu izziņotā operatora uzņēmējdarbības daļu rādītājus, it kā tās darbotos kā atsevišķi uzņēmumi, un lai novērstu diskrimināciju par labu pašu darbībām un negodīgas šķērssubsīdijas vertikāli integrētu uzņēmumu gadījumā.

| 2) | Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes pieprasītu no izziņotajiem operatoriem darbības izmaksu, izmantotā kapitāla un ienākumu sadalījumu līdz tādam līmenim, kas vajadzīgs, lai ievērotu samērīguma un caurskatāmības principu un īstenotu valsts vai Kopienas tiesību aktos paredzētos reglamentējošos mērķus.
  Ieteicams, lai izmaksu, izmantotā kapitāla un ienākumu iedalīšana tiktu veikta saskaņā ar izmaksu cēloņa (piemēram, darbību izmaksu kalkulācijas metodes) principu.
  Izziņoto operatoru izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas sistēmām ir jābūt tādām, lai tās varētu sniegt reglamentējošu finansiālu informāciju, lai apliecinātu pilnu atbilstību reglamentējošajām saistībām. Ieteicams novērtēt šo spēju saskaņā ar samērīguma, drošuma, salīdzināmības un būtiskuma kvalitatīvajiem kritērijiem.
  Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes pašas pārliecinātos par izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas sistēmu piemērotību un efektivitāti; par šādām sistēmām var apspriesties ar sabiedrību. |
| --- | --- |

2)

Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes pieprasītu no izziņotajiem operatoriem darbības izmaksu, izmantotā kapitāla un ienākumu sadalījumu līdz tādam līmenim, kas vajadzīgs, lai ievērotu samērīguma un caurskatāmības principu un īstenotu valsts vai Kopienas tiesību aktos paredzētos reglamentējošos mērķus.

Ieteicams, lai izmaksu, izmantotā kapitāla un ienākumu iedalīšana tiktu veikta saskaņā ar izmaksu cēloņa (piemēram, darbību izmaksu kalkulācijas metodes) principu.

Izziņoto operatoru izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas sistēmām ir jābūt tādām, lai tās varētu sniegt reglamentējošu finansiālu informāciju, lai apliecinātu pilnu atbilstību reglamentējošajām saistībām. Ieteicams novērtēt šo spēju saskaņā ar samērīguma, drošuma, salīdzināmības un būtiskuma kvalitatīvajiem kritērijiem.

Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes pašas pārliecinātos par izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas sistēmu piemērotību un efektivitāti; par šādām sistēmām var apspriesties ar sabiedrību.

| 3) | Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestāde, novērtējot izmaksu uzskaites sistēmas īpašības un specifikāciju, pārskatītu izziņotā operatora izmaksu uzskaites sistēmas spēju analizēt un sniegt izmaksu datus tādā veidā, kas atbalsta reglamentējošos mērķus. Izziņotā operatora izmaksu uzskaites sistēmai īpaši ir jāspēj atšķirt tiešās izmaksas (8) no netiešajām izmaksām (9).
  Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes, kas pieņēmušas lēmumu par izmaksu uzskaites sistēmu, kura balstās uz kārtējām izmaksām, noteiktu skaidrus galīgos termiņus un bāzes gadu, kad attiecīgās valsts izziņotajiem operatoriem ir jāievieš jaunas izmaksu uzskaites sistēmas, pamatojoties uz kārtējām izmaksām.
  Tīkla aktīvu novērtēšana ar nākotnes vai pašreizējo aktīva operatora vērtību, tas ir, novērtējot, kādas būtu izmaksas, ar ko sastaptos līdzvērtīgi operatori, ja tirgū valdītu liela konkurence, ir kārtējo izmaksu uzskaites (CCA) metodoloģijas pamatelements. Tas nozīmē, lai darbības izmaksās ietvertie amortizācijas izdevumi jāaprēķina, pamatojoties uz mūsdienu līdzvērtīgo aktīvu pašreizējiem novērtējumiem. Rezultātā arī pārskatam par izmantoto kapitālu jābūt uz pašreizējo izmaksu bāzes. Var būt nepieciešamas citas izmaksu korekcijas, lai atspoguļotu pašreizējās aktīva pirkšanas izmaksas un tā darbības izmaksu bāzi. Tīkla aktīvu novērtēšanu pēc nākotnes vai pašreizējās vērtības attiecīgos gadījumos var papildināt ar izmaksu uzskaites metodoloģijas izmantošanu, piemēram, ilgtermiņa pieauguma izmaksu metodes izmantošanu.
  Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes pievērstu pienācīgu uzmanību cenu un konkurences problēmām, kas var rasties, ieviešot kārtējo izmaksu uzskaiti, piemēram, vietējās sakaru līnijas gadījumā.
  Valstu pārvaldes iestādēm ieteicams pienācīgi ņemt vērā turpmākas korekcijas finanšu informācijā attiecībā uz efektivitātes faktoriem, īpaši izmantojot izmaksu datus cenu noteikšanas lēmumu pamatā, jo izmaksu uzskaites sistēmas (pat izmantojot kārtējo izmaksu uzskaiti) var pilnībā neatspoguļot faktiski radušās vai attiecināmās izmaksas (10). Par efektivitātes faktoriem var izmantot tīkla dažādu topoloģiju un arhitektūru novērtējumus, amortizācijas metodes, tehnoloģijas, ko izmanto vai plāno izmantot tīklā. |
| --- | --- |

3)

Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestāde, novērtējot izmaksu uzskaites sistēmas īpašības un specifikāciju, pārskatītu izziņotā operatora izmaksu uzskaites sistēmas spēju analizēt un sniegt izmaksu datus tādā veidā, kas atbalsta reglamentējošos mērķus. Izziņotā operatora izmaksu uzskaites sistēmai īpaši ir jāspēj atšķirt tiešās izmaksas (8) no netiešajām izmaksām (9).

Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes, kas pieņēmušas lēmumu par izmaksu uzskaites sistēmu, kura balstās uz kārtējām izmaksām, noteiktu skaidrus galīgos termiņus un bāzes gadu, kad attiecīgās valsts izziņotajiem operatoriem ir jāievieš jaunas izmaksu uzskaites sistēmas, pamatojoties uz kārtējām izmaksām.

Tīkla aktīvu novērtēšana ar nākotnes vai pašreizējo aktīva operatora vērtību, tas ir, novērtējot, kādas būtu izmaksas, ar ko sastaptos līdzvērtīgi operatori, ja tirgū valdītu liela konkurence, ir kārtējo izmaksu uzskaites (CCA) metodoloģijas pamatelements. Tas nozīmē, lai darbības izmaksās ietvertie amortizācijas izdevumi jāaprēķina, pamatojoties uz mūsdienu līdzvērtīgo aktīvu pašreizējiem novērtējumiem. Rezultātā arī pārskatam par izmantoto kapitālu jābūt uz pašreizējo izmaksu bāzes. Var būt nepieciešamas citas izmaksu korekcijas, lai atspoguļotu pašreizējās aktīva pirkšanas izmaksas un tā darbības izmaksu bāzi. Tīkla aktīvu novērtēšanu pēc nākotnes vai pašreizējās vērtības attiecīgos gadījumos var papildināt ar izmaksu uzskaites metodoloģijas izmantošanu, piemēram, ilgtermiņa pieauguma izmaksu metodes izmantošanu.

Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes pievērstu pienācīgu uzmanību cenu un konkurences problēmām, kas var rasties, ieviešot kārtējo izmaksu uzskaiti, piemēram, vietējās sakaru līnijas gadījumā.

Valstu pārvaldes iestādēm ieteicams pienācīgi ņemt vērā turpmākas korekcijas finanšu informācijā attiecībā uz efektivitātes faktoriem, īpaši izmantojot izmaksu datus cenu noteikšanas lēmumu pamatā, jo izmaksu uzskaites sistēmas (pat izmantojot kārtējo izmaksu uzskaiti) var pilnībā neatspoguļot faktiski radušās vai attiecināmās izmaksas (10). Par efektivitātes faktoriem var izmantot tīkla dažādu topoloģiju un arhitektūru novērtējumus, amortizācijas metodes, tehnoloģijas, ko izmanto vai plāno izmantot tīklā.

| 4) | Ieteicams, lai izziņotie operatori, kam ir jāziņo par uzskaites nodalīšanu, sniegtu peļņas un zaudējumu aprēķinu un paziņojumu par izmantoto kapitālu par katru daļu, uz kuru attiecas pārskata sagatavošanas pienākums (pamatojoties uz attiecīgajiem tirgiem un pakalpojumiem). Transferta maksājumi vai tirgus daļu un pakalpojumu pirkumi ir skaidri jānosaka pietiekami detalizēti, lai pamatotu atbilstību nediskriminācijas saistībām. Saistībā ar pienākumu ziņot par uzskaites nodalīšanu var būt vajadzīga informācijas sagatavošana un izziņošana par tirgiem, kuros operatoram nav būtiskas ietekmes.
  Lai panāktu saskaņotību un datu integritāti, ieteicams, lai reglamentētās uzskaites finanšu pārskati tiktu konsolidēti peļņas un zaudējumu aprēķinā un paziņojumā par izmantoto kapitālu uzņēmumam kopumā. Ir nepieciešama arī operatora atsevišķas reglamentētās uzskaites saskaņošana ar likumos noteikto uzskaiti. Šiem pārskatiem būtu jāveic neatkarīga revidenta revīzija vai valsts pārvaldes iestādes veikta atbilstības revīzija (ja ir pieejams attiecīgi kvalificēts personāls). |
| --- | --- |

4)

Ieteicams, lai izziņotie operatori, kam ir jāziņo par uzskaites nodalīšanu, sniegtu peļņas un zaudējumu aprēķinu un paziņojumu par izmantoto kapitālu par katru daļu, uz kuru attiecas pārskata sagatavošanas pienākums (pamatojoties uz attiecīgajiem tirgiem un pakalpojumiem). Transferta maksājumi vai tirgus daļu un pakalpojumu pirkumi ir skaidri jānosaka pietiekami detalizēti, lai pamatotu atbilstību nediskriminācijas saistībām. Saistībā ar pienākumu ziņot par uzskaites nodalīšanu var būt vajadzīga informācijas sagatavošana un izziņošana par tirgiem, kuros operatoram nav būtiskas ietekmes.

Lai panāktu saskaņotību un datu integritāti, ieteicams, lai reglamentētās uzskaites finanšu pārskati tiktu konsolidēti peļņas un zaudējumu aprēķinā un paziņojumā par izmantoto kapitālu uzņēmumam kopumā. Ir nepieciešama arī operatora atsevišķas reglamentētās uzskaites saskaņošana ar likumos noteikto uzskaiti. Šiem pārskatiem būtu jāveic neatkarīga revidenta revīzija vai valsts pārvaldes iestādes veikta atbilstības revīzija (ja ir pieejams attiecīgi kvalificēts personāls).

| 5) | Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes izziņoto operatoru būtisko uzskaites informāciju darītu pieejamu ieinteresētajām personām pietiekamā detalizācijas līmenī. Sniegtās informācijas detalizācijai jābūt tādai, lai varētu pārliecināties, ka nav nepamatotas diskriminācijas starp pakalpojumu nodrošināšanu iekšienē un pakalpojumu nodrošināšanu uz āru, un lai varētu noteikt vidējās pakalpojumu izmaksas un metodi, pēc kuras izmaksas ir aprēķinātas. Sniedzot informāciju šādiem nolūkiem, valsts pārvaldes iestādēm ir pienācīgi jāievēro komercnoslēpums.
  Šajā ziņā izziņotā operatora pietiekami detalizētu izmaksu pārskatu publicēšana, norādot, piemēram, tīkla sastāvdaļu vidējās izmaksas, palielinās caurskatāmību un konkurentu pārliecību, ka nav konkurenci ierobežojošu šķērssubsīdiju. Tas tiek uzskatīts par īpaši svarīgu vairumtirdzniecības pakalpojumiem. Ieviešanas pamatnostādnes par pārskatu sagatavošanas prasībām un informācijas publicēšanu ir izklāstītas pielikumā. |
| --- | --- |

5)

Ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes izziņoto operatoru būtisko uzskaites informāciju darītu pieejamu ieinteresētajām personām pietiekamā detalizācijas līmenī. Sniegtās informācijas detalizācijai jābūt tādai, lai varētu pārliecināties, ka nav nepamatotas diskriminācijas starp pakalpojumu nodrošināšanu iekšienē un pakalpojumu nodrošināšanu uz āru, un lai varētu noteikt vidējās pakalpojumu izmaksas un metodi, pēc kuras izmaksas ir aprēķinātas. Sniedzot informāciju šādiem nolūkiem, valsts pārvaldes iestādēm ir pienācīgi jāievēro komercnoslēpums.

Šajā ziņā izziņotā operatora pietiekami detalizētu izmaksu pārskatu publicēšana, norādot, piemēram, tīkla sastāvdaļu vidējās izmaksas, palielinās caurskatāmību un konkurentu pārliecību, ka nav konkurenci ierobežojošu šķērssubsīdiju. Tas tiek uzskatīts par īpaši svarīgu vairumtirdzniecības pakalpojumiem. Ieviešanas pamatnostādnes par pārskatu sagatavošanas prasībām un informācijas publicēšanu ir izklāstītas pielikumā.

| 6) | Atsevišķus uzņēmumus var noteikt kā universālā pakalpojumā sniedzējus saskaņā ar Universālā pakalpojuma direktīvas 8. pantu un var pakļaut reglamentējošai kontrolei mazumtirdzniecības tarifu jomā saskaņā ar Universālā pakalpojuma direktīvas 17. pantu. Tām dalībvalstīm, kurās darbojas shēmas universālā pakalpojuma saistību finansēšanai, iesaka nodrošināt, ka uzskaites nodalīšanas sistēmās iekļauj visus maksājumus, ko šādi uzņēmumi saņem kā daļu no kompensācijas mehānisma. |
| --- | --- |

6)

Atsevišķus uzņēmumus var noteikt kā universālā pakalpojumā sniedzējus saskaņā ar Universālā pakalpojuma direktīvas 8. pantu un var pakļaut reglamentējošai kontrolei mazumtirdzniecības tarifu jomā saskaņā ar Universālā pakalpojuma direktīvas 17. pantu. Tām dalībvalstīm, kurās darbojas shēmas universālā pakalpojuma saistību finansēšanai, iesaka nodrošināt, ka uzskaites nodalīšanas sistēmās iekļauj visus maksājumus, ko šādi uzņēmumi saņem kā daļu no kompensācijas mehānisma.

| 7) | Šīs uzskaites pamatnostādnes attiecas uz reglamentēto pārskatu sagatavošanu, un tās nav paredzētas, lai aizstātu dalībvalstu tiesību aktos paredzētos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

7)

Šīs uzskaites pamatnostādnes attiecas uz reglamentēto pārskatu sagatavošanu, un tās nav paredzētas, lai aizstātu dalībvalstu tiesību aktos paredzētos finanšu pārskatus.

| 8) | Šis ieteikums tiks pārskatīts ne vēlāk kā trīs gadus pēc piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

8)

Šis ieteikums tiks pārskatīts ne vēlāk kā trīs gadus pēc piemērošanas dienas.

| 9) | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. |
| --- | --- |

9)

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 19. septembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

1

(2)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

2

(3)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

3

(4)  OV L 141, 13.5.1998., 6. lpp.

4

(5)  OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/52/EK (OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp.).

5

(6)  OV L 191, 19.7.2002., 22. lpp.

6

(7)  Eiropas reglamentējošo iestāžu grupu izveidoja ar Komisijas Lēmumu 2002/627/EK (OV L 200, 30.7.2002., 38. lpp.), kuru grozīja ar Komisijas Lēmumu 2004/641/EK (OV L 293, 16.9.2004., 30. lpp.).

7

(8)  Tiešās izmaksas ir tādas izmaksas, ko pilnīgi un nepārprotami radījušas konkrētas darbības.

8

(9)  Netiešās izmaksas ir tādas izmaksas, kas ir jāsadala, izmantojot godīgu un objektīvu iedalīšanas metodoloģiju.

9

(10)  Daži aktīvi var pārsniegt prasības, vai tīkla arhitektūra var būt neoptimāla. Augšupejoša ekonomikas/inženierijas modeļa ieviešana palīdz sniegt informāciju par neefektīvām un nevajadzīgām izmaksām, kuras ir jānovērš.

10

---

PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES PAR PĀRSKATU SAGATAVOŠANAS PRASĪBĀM UN INFORMĀCIJAS PUBLICĒŠANU

Šajā pielikumā aprakstīti periodisko pārskatu noteikumi, ar publicēšanu saistīti jautājumi un paziņojumi par atbilstību.

Ievērojot šā ieteikuma 2. punktā ieteiktos principus, izmaksu uzskaites un uzskaites nodalīšanas sistēmām ir jāsniedz detalizēta finansiāla informācija, kas apliecina atbilstību nediskriminācijas un caurskatāmības principiem, atbilstīgi norādot un iedalot ienākumus, izmaksas, izmantoto kapitālu un operatora veikto dažādo darbību apjomus. Šāda uzskaites informācija nekavējoties ir jādara pieejama valsts pārvaldes iestādei.

Laba reglamentētā uzskaite nodrošina finanšu pārskatu būtiskās informācijas skaidru un efektīvu paziņošanu iespējami vienkāršā un godīgā veidā. Informācijas atspoguļošana finanšu pārskatos ietver abstrahēšanos un apkopošanu. Ja šo procesu veic akurāti, radīsies vairāk zināšanu, jo ar šādu datu atspoguļošanu tiks īstenoti dažādi reglamentējošie mērķi, piemēram, parādot, ka izdevumi ir orientēti uz izmaksām vai ka nav nepamatotas diskriminācijas.

Uzskaites ziņojumi ietver paskaidrojuma piezīmes un papildu grafikus, kas padziļina un paskaidro finanšu pārskatus. Finanšu pārskati un gan paskaidrojuma piezīmes veido nedalāmu veselumu.

Reglamentētās uzskaites informācija kalpo valsts pārvaldes iestādēm un citām personām, uz kurām var attiekties uz šīs informācijas pamata pieņemtie lēmumi, piemēram, konkurentiem, investoriem un patērētājiem. Šajā kontekstā informācijas publicēšana var sekmēt atvērtu un konkurētspējīgu tirgu un uzlabot uzticību reglamentētai uzskaites sistēmai.

Tomēr pilnu informācijas izpaušanu var ierobežot valstu un Kopienas noteikumi par uzņēmējdarbības konfidencialitāti. Tādēļ ieteicams, lai valsts pārvaldes iestādes pēc apspriedes ar operatoriem definētu, kādu informāciju var uzskatīt par konfidenciālu un nedrīkst darīt zināmu.

1.   Informācijas sagatavošana un publicēšana

Šāda finansiāla informācija ir jāsagatavo un jāpublicē (ievērojot konfidencialitāti un valsts tiesību aktos noteiktās saistības) par attiecīgo tirgu/pakalpojumu:

| — | peļņas un zaudējumu aprēķins; |
| --- | --- |

—

peļņas un zaudējumu aprēķins;

| — | paziņojums par izmantoto kapitālu (detalizēta aprēķina metodoloģija un izmantoto parametru vērtība); |
| --- | --- |

—

paziņojums par izmantoto kapitālu (detalizēta aprēķina metodoloģija un izmantoto parametru vērtība);

| — | konsolidēšana un saskaņošana ar tiesību aktos paredzētajiem pārskatiem vai citu izmaksu informācijas avotu; |
| --- | --- |

—

konsolidēšana un saskaņošana ar tiesību aktos paredzētajiem pārskatiem vai citu izmaksu informācijas avotu;

| — | izmaksu metodoloģiju apraksts, ieskaitot atsauci uz izmaksu bāzi un standartiem, iedalīšanas un vērtēšanas metodoloģijas, netiešo izmaksu noteikšanu un iedalīšanu; |
| --- | --- |

—

izmaksu metodoloģiju apraksts, ieskaitot atsauci uz izmaksu bāzi un standartiem, iedalīšanas un vērtēšanas metodoloģijas, netiešo izmaksu noteikšanu un iedalīšanu;

| — | piezīmes par nediskrimināciju (detalizēti transferta maksājumi); |
| --- | --- |

—

piezīmes par nediskrimināciju (detalizēti transferta maksājumi);

| — | revidenta atzinums (ja to pieprasa valsts pārvaldes iestāde); |
| --- | --- |

—

revidenta atzinums (ja to pieprasa valsts pārvaldes iestāde);

| — | uzskaites politiku un reglamentējošo uzskaites principu apraksts; |
| --- | --- |

—

uzskaites politiku un reglamentējošo uzskaites principu apraksts;

| — | paziņojumu par atbilstību Kopienas un valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

—

paziņojumu par atbilstību Kopienas un valsts noteikumiem;

| — | citi papildu grafiki, ja tādi vajadzīgi. |
| --- | --- |

—

citi papildu grafiki, ja tādi vajadzīgi.

Valsts pārvaldes iestādei, konsultējoties ar operatoriem, iepriekš ir jādefinē pārskata formāts, kas var būt saskaņā ar tiesību aktos noteikto pārskatu standarta formātu. Paziņojumu par atbilstību Kopienas un valsts tiesību aktiem, revidenta atzinumu un uzskaites principu, politiku, metodoloģiju un izmantoto procedūru aprakstu, proti, izmaksu piešķiršanas metodoloģiju, nevar uzskatīt par konfidenciālu. Neierobežojot valsts un Kopienas tiesību aktus par uzņēmējdarbības konfidencialitāti, revīzijas rezultātiem ir jābūt pieejamiem sabiedrībai.

2.   Paziņojums par atbilstību

Gadskārtējā paziņojumā par atbilstību kā minimums jāietver:

| — | revidenta secinājumi; |
| --- | --- |

—

revidenta secinājumi;

| — | informācija par visiem atklātiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

—

informācija par visiem atklātiem pārkāpumiem;

| — | revidenta ieteikumi (aprakstot attiecīgās sekas); |
| --- | --- |

—

revidenta ieteikumi (aprakstot attiecīgās sekas);

| — | pilns izmantotās verifikācijas metodoloģijas apraksts; un |
| --- | --- |

—

pilns izmantotās verifikācijas metodoloģijas apraksts; un

| — | daži apkopotie finanšu un uzskaites dati (piemēram, kārtējo izmaksu uzskaites korekcijas, galvenie pieņēmumi par iedalīšanas metodoloģijām, iedalīto izmaksu līmenis un modeļa detalizācijas līmenis). |
| --- | --- |

—

daži apkopotie finanšu un uzskaites dati (piemēram, kārtējo izmaksu uzskaites korekcijas, galvenie pieņēmumi par iedalīšanas metodoloģijām, iedalīto izmaksu līmenis un modeļa detalizācijas līmenis).

Paziņojuma par atbilstību un revīzijas rezultātu publicēšana ir jāveic tādā formātā, kas ir viegli pieejams ieinteresētajām personām, piemēram, papīra vai elektroniskā formātā, vai jāpublicē operatora vai valsts pārvaldes iestādes tīmekļa vietnē.

3.   Pārskata periods

Reglamentētie pārskati ir ikgadēji un tos publicē iespējami drīz pēc uzskaites (pārskata) gada beigām. Pārskatu publicēšana ir jāveic ne vēlāk kā divus mēnešus pēc reglamentējošās revīzijas pabeigšanas vai ne vēlāk kā norādīts reglamentējošajās saistībās.

---