# Az Európai Unió L 240/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 240 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. szeptember 16. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 240

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. szeptember 16.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 1487/2005/EK rendelete (2005. szeptember 12.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről | 1 |
| | | A Bizottság 1488/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 17 |
| | | A Bizottság 1489/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a gabonaágazatban 2005. szeptember 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 19 |
| | | A Bizottság 1490/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1462/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról | 22 |
| | | A Bizottság 1491/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 5. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról | 24 |
| | | A Bizottság 1492/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban | 25 |
| | | A Bizottság 1493/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 33 |
| | | A Bizottság 1494/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 35 |
| | * | A Bizottság 1495/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a francia intervenciós hivatal birtokában lévő kukoricának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében az 1166/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról | 36 |
| | * | A Bizottság 1496/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az osztrák intervenciós hivatal birtokában lévő kukoricának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében az 1168/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról | 37 |
| | * | A Bizottság 1497/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat helyesbítéséről | 38 |
| | * | A Bizottság 1498/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1262/2001/EK rendelet módosításáról | 39 |
| | * | A Bizottság 1499/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a Spanyolország lobogója alatt az I. és II. ICES-övezetben (norvég vizek) közlekedő hajóknak a foltos tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról | 40 |
| | | A Bizottság 1500/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 42 |
| | | A Bizottság 1501/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a zab exportjára az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 43 |
| | | A Bizottság 1502/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 44 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 1487/2005/EK rendelete (2005. szeptember 12.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

1

A Bizottság 1488/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

17

A Bizottság 1489/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a gabonaágazatban 2005. szeptember 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

19

A Bizottság 1490/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1462/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról

22

A Bizottság 1491/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 5. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

24

A Bizottság 1492/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban

25

A Bizottság 1493/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

33

A Bizottság 1494/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

35

*

A Bizottság 1495/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a francia intervenciós hivatal birtokában lévő kukoricának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében az 1166/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról

36

*

A Bizottság 1496/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az osztrák intervenciós hivatal birtokában lévő kukoricának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében az 1168/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról

37

*

A Bizottság 1497/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat helyesbítéséről

38

*

A Bizottság 1498/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1262/2001/EK rendelet módosításáról

39

*

A Bizottság 1499/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a Spanyolország lobogója alatt az I. és II. ICES-övezetben (norvég vizek) közlekedő hajóknak a foltos tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról

40

A Bizottság 1500/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

42

A Bizottság 1501/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) a zab exportjára az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

43

A Bizottság 1502/2005/EK rendelete (2005. szeptember 15.) az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

44

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. október 20.) a Spanyolország által végrehajtott C 38/03 állami támogatásról (további szerkezetátalakítási támogatás a spanyol állami hajógyáraknak)
  (az értesítés a C(2004) 3918. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. október 20.) a Spanyolország által végrehajtott C 38/03 állami támogatásról (további szerkezetátalakítási támogatás a spanyol állami hajógyáraknak)
  (az értesítés a C(2004) 3918. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 3918. számú dokumentummal történt)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/1

---

A TANÁCS 1487/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 12.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „az alaprendelet”) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Ideiglenes intézkedések

| (1) | 2005. március 15-én a 426/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: „az ideiglenes rendelet”) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „a KNK”) származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek közösségi behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

2005. március 15-én a 426/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: „az ideiglenes rendelet”) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „a KNK”) származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek közösségi behozatalára.

| (2) | A dömping és a károkozás vizsgálati időszaka (a továbbiakban: „a VI”) a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszak volt. A kár elemzése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2000. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: „az érintett időszak”) terjedt ki. |
| --- | --- |

(2)

A dömping és a károkozás vizsgálati időszaka (a továbbiakban: „a VI”) a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszak volt. A kár elemzése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2000. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra (a továbbiakban: „az érintett időszak”) terjedt ki.

2.   Az eljárás további menete

| (3) | A KNK-ból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően minden féllel ismertették az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló tényeket és megfontolásokat. Valamennyi fél számára biztosították az időszakot, amelyen belül előadhatta észrevételeit ezen ismertetésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

A KNK-ból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetését követően minden féllel ismertették az ideiglenes rendelet alapjául szolgáló tényeket és megfontolásokat. Valamennyi fél számára biztosították az időszakot, amelyen belül előadhatta észrevételeit ezen ismertetésekkel kapcsolatban.

| (4) | Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és megfelelő esetben az ideiglenes megállapításokat azokkal összhangban módosították. |
| --- | --- |

(4)

Néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Azoknak a feleknek, akik ezt igényelték, a szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak. A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az összes szükségesnek ítélt információt. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és megfelelő esetben az ideiglenes megállapításokat azokkal összhangban módosították.

| (5) | A Bizottság nyilvánosságra hozta továbbá az összes olyan alapvető tényt és megfontolást, amelynek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívánt tenni. Az érdekelt felek számára biztosították továbbá azt időszakot, amelyen belül előadhatták észrevételeiket a nyilvánosságra hozatalt követően. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és megfelelő esetben a végleges dömpingellenes vámra vonatkozó javaslatot azokkal összhangban módosították. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság nyilvánosságra hozta továbbá az összes olyan alapvető tényt és megfontolást, amelynek alapján a végleges dömpingellenes vám kivetésére és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedésére javaslatot kívánt tenni. Az érdekelt felek számára biztosították továbbá azt időszakot, amelyen belül előadhatták észrevételeiket a nyilvánosságra hozatalt követően. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket megvizsgálták, és megfelelő esetben a végleges dömpingellenes vámra vonatkozó javaslatot azokkal összhangban módosították.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (6) | Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdése szerint az érintett termék végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermék, azaz szintetikus végtelen szálú fonalból készült festett vagy nyomott szövet, amely legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített és/vagy nem terjedelmesített poliészter szálat tartalmaz. Egyértelművé kell tenni, hogy jóllehet az érintett terméket rendszerint ruházati cikkekhez, azaz többek között ruházati cikkek bélésének elkészítéséhez, valamint anorákok, sportruházati cikkek, síruhák, alsóneműk és divatcikkek készítéséhez használják, annak – bár kisebb mértékben – egyéb alkalmazásai is lehetségesek. Ezért a termékmeghatározás a fent leírt, végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek minden fajtáját magába foglalja, tekintet nélkül annak végső felhasználására. Bármilyen célra használják fel az érintett terméket, alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai változatlanok maradnak, ezért az eltérő felhasználás nem befolyásolja az érintett termék meghatározását. |
| --- | --- |

(6)

Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdése szerint az érintett termék végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermék, azaz szintetikus végtelen szálú fonalból készült festett vagy nyomott szövet, amely legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített és/vagy nem terjedelmesített poliészter szálat tartalmaz. Egyértelművé kell tenni, hogy jóllehet az érintett terméket rendszerint ruházati cikkekhez, azaz többek között ruházati cikkek bélésének elkészítéséhez, valamint anorákok, sportruházati cikkek, síruhák, alsóneműk és divatcikkek készítéséhez használják, annak – bár kisebb mértékben – egyéb alkalmazásai is lehetségesek. Ezért a termékmeghatározás a fent leírt, végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek minden fajtáját magába foglalja, tekintet nélkül annak végső felhasználására. Bármilyen célra használják fel az érintett terméket, alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságai változatlanok maradnak, ezért az eltérő felhasználás nem befolyásolja az érintett termék meghatározását.

| (7) | Meg kell erősíteni továbbá, hogy a fehérre festett szövetek ugyancsak beletartoznak az érintett termékkörbe. Ezeket azonban meg kell különböztetni a szintetikus végtelen szálból készült fonalból előállított fehérítetlen szövettől (másnéven szürke kelmétől), amely a szövés után, de a festés előtt kialakított termék, és amely az érintett termék nyersanyagául szolgál. Utóbbi ezért nem tartozik az érintett termékek közé. Mivel a fent meghatározott fehérre festett szövetek az ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 és ex 5407 69 10 KN-kódok alá tartoznak, a rendelet rendelkező részét ezekkel a KN-kódokkal ki kellett egészíteni. |
| --- | --- |

(7)

Meg kell erősíteni továbbá, hogy a fehérre festett szövetek ugyancsak beletartoznak az érintett termékkörbe. Ezeket azonban meg kell különböztetni a szintetikus végtelen szálból készült fonalból előállított fehérítetlen szövettől (másnéven szürke kelmétől), amely a szövés után, de a festés előtt kialakított termék, és amely az érintett termék nyersanyagául szolgál. Utóbbi ezért nem tartozik az érintett termékek közé. Mivel a fent meghatározott fehérre festett szövetek az ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 és ex 5407 69 10 KN-kódok alá tartoznak, a rendelet rendelkező részét ezekkel a KN-kódokkal ki kellett egészíteni.

| (8) | Végül meg kell erősíteni azt is, hogy az érintett termék különbözik a végtelen poliészter szálból készült, különböző színű fonalakból szőtt kelméktől, amelyek esetében az alapozott fonalat szövik szövetté, és a szövetmintát a minta szövésével hozzák létre. Az utóbbi termék eltérő alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, mivel más a felhasznált nyersanyag (alapozott fonal), és a szövetmintát szövéssel, nem pedig nyomással vagy festéssel hozzák létre. Ezenkívül a kész kelme ilyen típusát rendszerint lakástextilhez használják, míg az érintett termék szinte kizárólag ruházati cikkek készítésére szolgál. |
| --- | --- |

(8)

Végül meg kell erősíteni azt is, hogy az érintett termék különbözik a végtelen poliészter szálból készült, különböző színű fonalakból szőtt kelméktől, amelyek esetében az alapozott fonalat szövik szövetté, és a szövetmintát a minta szövésével hozzák létre. Az utóbbi termék eltérő alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, mivel más a felhasznált nyersanyag (alapozott fonal), és a szövetmintát szövéssel, nem pedig nyomással vagy festéssel hozzák létre. Ezenkívül a kész kelme ilyen típusát rendszerint lakástextilhez használják, míg az érintett termék szinte kizárólag ruházati cikkek készítésére szolgál.

| (9) | Több érdekelt fél indítványozta, hogy azokra a végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékekre (FPFF), amelyek lakástextil céljára szolgálnak, ne terjedjen ki a dömpingellenes intézkedések hatálya. Az érdekelt felek egyike, aki esernyők készítéséhez használt poliészter szövetet importál, felvetette, hogy az általa importált textília felhasználási módja eltérő, és eltérő súlya miatt nem alkalmas ruhaipari cikkek előállítására. |
| --- | --- |

(9)

Több érdekelt fél indítványozta, hogy azokra a végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékekre (FPFF), amelyek lakástextil céljára szolgálnak, ne terjedjen ki a dömpingellenes intézkedések hatálya. Az érdekelt felek egyike, aki esernyők készítéséhez használt poliészter szövetet importál, felvetette, hogy az általa importált textília felhasználási módja eltérő, és eltérő súlya miatt nem alkalmas ruhaipari cikkek előállítására.

| (10) | A vizsgálat során valóban megállapítást nyert, hogy az érintett termék egy részét – jóllehet csekély mértékben – lakástextil termékek készítéséhez használják. Annak ellenére, hogy e kelmék számos különböző tényező tekintetében – például szín, fonalméret és kikészítés – különböznek a ruhaipari cikkek készítésére használt szövetektől, alapvető műszaki, fizikai és kémiai tulajdonságaik tekintetében megegyeznek azokkal. Következésképpen az érintett termékek köréből nem kerülhetnek ki. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálat során valóban megállapítást nyert, hogy az érintett termék egy részét – jóllehet csekély mértékben – lakástextil termékek készítéséhez használják. Annak ellenére, hogy e kelmék számos különböző tényező tekintetében – például szín, fonalméret és kikészítés – különböznek a ruhaipari cikkek készítésére használt szövetektől, alapvető műszaki, fizikai és kémiai tulajdonságaik tekintetében megegyeznek azokkal. Következésképpen az érintett termékek köréből nem kerülhetnek ki.

| (11) | Az érdekelt felek egyike felvetette, hogy a termék ára és minősége jelentősen eltérő lehet attól függően, hogy a termék alacsony minőségű ruházati cikkek béléseként vagy magas minőségű ruházati cikkek szövetanyagaként kerül felhasználásra. Az érdekelt fél szerint ezért e termékek nem sorolhatók érintett termékként egyetlen csoportba. |
| --- | --- |

(11)

Az érdekelt felek egyike felvetette, hogy a termék ára és minősége jelentősen eltérő lehet attól függően, hogy a termék alacsony minőségű ruházati cikkek béléseként vagy magas minőségű ruházati cikkek szövetanyagaként kerül felhasználásra. Az érdekelt fél szerint ezért e termékek nem sorolhatók érintett termékként egyetlen csoportba.

| (12) | Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat számára megállapított termékkódok figyelembe veszik a termékek típusában vagy árában jelentkező különbségeket, és biztosítják, hogy csak a hasonló típusú termékek kerülhessenek egymással összehasonlításra. |
| --- | --- |

(12)

Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat számára megállapított termékkódok figyelembe veszik a termékek típusában vagy árában jelentkező különbségeket, és biztosítják, hogy csak a hasonló típusú termékek kerülhessenek egymással összehasonlításra.

| (13) | Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése megállapította továbbá, hogy a Bizottság a közösségi iparág által előállított és a közösségi piacon értékesített FPFF-et, illetve az érintett országokban előállított és a közösségi piacra exportált FPFF-et hasonló terméknek ítélte, mivel a meglévő különböző típusok alapvető fizikai és kémiai jellemzői, illetve felhasználásai között nem találtak különbséget. |
| --- | --- |

(13)

Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése megállapította továbbá, hogy a Bizottság a közösségi iparág által előállított és a közösségi piacon értékesített FPFF-et, illetve az érintett országokban előállított és a közösségi piacra exportált FPFF-et hasonló terméknek ítélte, mivel a meglévő különböző típusok alapvető fizikai és kémiai jellemzői, illetve felhasználásai között nem találtak különbséget.

| (14) | Az érintett termék és a hasonló termék meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (11)–(16) preambulumbekezdésének tartalma és ideiglenes következtetései megerősítést nyernek. |
| --- | --- |

(14)

Az érintett termék és a hasonló termék meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (11)–(16) preambulumbekezdésének tartalma és ideiglenes következtetései megerősítést nyernek.

C.   AZ ELJÁRÁSBAN ÉRINTETT FELEK

| (15) | Az érintett felek egyike kérelmezte az együttműködő közösségi termelők adatainak közzétételét annak érdekében, hogy az érdekelt felek meggyőződhessenek arról, hogy az állandó követelmények teljesültek-e. Amint azt az ideiglenes rendelet (8) preambulumbekezdésének a) pontja megállapítja, az alaprendelet 19. cikke értelmében az együttműködő közösségi termelők kérelmezték, hogy részletes adataikat ne tegyék közzé, mert az súlyosan kedvezőtlen hatással lenne rájuk. Mivel némelyikük kínai szállítóktól vásárol poliészter fonalat (amely legfontosabb alapanyaguk), számolni lehet esetleges megtorló intézkedésekkel. A kérésüket kellőképpen indokoltnak találták, ezért teljesítették. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett felek egyike kérelmezte az együttműködő közösségi termelők adatainak közzétételét annak érdekében, hogy az érdekelt felek meggyőződhessenek arról, hogy az állandó követelmények teljesültek-e. Amint azt az ideiglenes rendelet (8) preambulumbekezdésének a) pontja megállapítja, az alaprendelet 19. cikke értelmében az együttműködő közösségi termelők kérelmezték, hogy részletes adataikat ne tegyék közzé, mert az súlyosan kedvezőtlen hatással lenne rájuk. Mivel némelyikük kínai szállítóktól vásárol poliészter fonalat (amely legfontosabb alapanyaguk), számolni lehet esetleges megtorló intézkedésekkel. A kérésüket kellőképpen indokoltnak találták, ezért teljesítették.

D.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (16) | A jelenlegi vizsgálat során 49 KNK-beli exportáló termelő jelentkezett és kérelmezett piacgazdasági elbánást (a továbbiakban: „PE”) az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján. A Bizottság minden egyes PE-kérelemmel kapcsolatban meghatározta, hogy a kérelmező eleget tesz-e az adott cikkben megállapított öt kritériumnak. |
| --- | --- |

(16)

A jelenlegi vizsgálat során 49 KNK-beli exportáló termelő jelentkezett és kérelmezett piacgazdasági elbánást (a továbbiakban: „PE”) az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján. A Bizottság minden egyes PE-kérelemmel kapcsolatban meghatározta, hogy a kérelmező eleget tesz-e az adott cikkben megállapított öt kritériumnak.

| (17) | Ennek alapján és az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében leírtak szerint 25 vállalat bizonyította, hogy megfelel mind az öt PE-kritériumnak. A többi vállalat nem részesülhetett PE-ben. Közülük 10 nem működött megfelelő mértékben együtt a vizsgálat során, mivel nem nyújtotta be a kért szükséges információkat, míg 14 másik vállalkozással kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy az alábbi táblázatban összefoglalt okok miatt nem teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat.










  Vállalat | Kritérium |
| --- | --- | --- |
| A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése | A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése | A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdése | A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának negyedik francia bekezdése | A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának ötödik francia bekezdése |
| 1 | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 2 | Teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 3 | Teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 4 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 5 | Nem teljesült | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 6 | Teljesült | Teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 7 | Teljesült | Teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 8 | Teljesült | Teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 9 | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 10 | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 11 | Teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 12 | Teljesült | Teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 13 | Teljesült | Teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült |
| 14 | Nem teljesült | Nem teljesült | Teljesült | Teljesült | Teljesült |
| Forrás: Az együttműködő kínai exportőröktől a kérdőívekre kapott, ellenőrzött válaszok. |

(17)

Ennek alapján és az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében leírtak szerint 25 vállalat bizonyította, hogy megfelel mind az öt PE-kritériumnak. A többi vállalat nem részesülhetett PE-ben. Közülük 10 nem működött megfelelő mértékben együtt a vizsgálat során, mivel nem nyújtotta be a kért szükséges információkat, míg 14 másik vállalkozással kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy az alábbi táblázatban összefoglalt okok miatt nem teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat.

Vállalat

Kritérium

A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése

A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése

A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának harmadik francia bekezdése

A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának negyedik francia bekezdése

A 2 cikk (7) bekezdése c) pontjának ötödik francia bekezdése

1

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

2

Teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

3

Teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

4

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

5

Nem teljesült

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

6

Teljesült

Teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

7

Teljesült

Teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

8

Teljesült

Teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

9

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

10

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

11

Teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

12

Teljesült

Teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

13

Teljesült

Teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

14

Nem teljesült

Nem teljesült

Teljesült

Teljesült

Teljesült

Forrás: Az együttműködő kínai exportőröktől a kérdőívekre kapott, ellenőrzött válaszok.

| (18) | Az érintett társaságok és a panaszos megkapták a lehetőséget, hogy megjegyzésekkel éljenek a fenti megállapításokkal kapcsolatban. Az alábbiakban azokat az eredményeket ismertetjük, amelyeket a különböző érdekelt felek megjegyzéseinek elemzése szolgáltatott. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett társaságok és a panaszos megkapták a lehetőséget, hogy megjegyzésekkel éljenek a fenti megállapításokkal kapcsolatban. Az alábbiakban azokat az eredményeket ismertetjük, amelyeket a különböző érdekelt felek megjegyzéseinek elemzése szolgáltatott.

| (19) | Általános megjegyzésként emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében a bizonyítás terhe a PE-t kérelmező exportáló termelőre hárul, mivel az adott cikk szerint a vállalat kötelessége, hogy elegendő bizonyítékot szolgáltasson arra nézve, hogy piacgazdasági feltételek alapján működik. Amennyiben e bizonyítékok nem meggyőzőek, például mivel az érintett vállalat/vállalatok nem nyújtotta/nyújtották be vagy nem volt/voltak képes/képesek benyújtani a szükséges információkat, vagy ezek az információk nem voltak elegendőek, a PE nem ítélhető meg. |
| --- | --- |

(19)

Általános megjegyzésként emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében a bizonyítás terhe a PE-t kérelmező exportáló termelőre hárul, mivel az adott cikk szerint a vállalat kötelessége, hogy elegendő bizonyítékot szolgáltasson arra nézve, hogy piacgazdasági feltételek alapján működik. Amennyiben e bizonyítékok nem meggyőzőek, például mivel az érintett vállalat/vállalatok nem nyújtotta/nyújtották be vagy nem volt/voltak képes/képesek benyújtani a szükséges információkat, vagy ezek az információk nem voltak elegendőek, a PE nem ítélhető meg.

| (20) | A PE odaítélésének ugyancsak elengedhetetlen feltétele, hogy a vállalat hiánytalanul megfeleljen az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott mind az öt kritériumnak. Más szóval, a PE nem ítélhető meg akkor, ha valamely kritérium csak részlegesen teljesül. Hasonlóképpen, az EK intézmények következetes gyakorlata annak vizsgálata, hogy a kapcsolódó vállalatcsoport egésze teljesíti-e a PE feltételeit. Ez azt jelenti, hogy minden egyes olyan kapcsolódó vállalatnak, amely az érintett termék előállítását és/vagy értékesítését végzi, bizonyítania kell, hogy teljesíti a PE-kritériumokat. |
| --- | --- |

(20)

A PE odaítélésének ugyancsak elengedhetetlen feltétele, hogy a vállalat hiánytalanul megfeleljen az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott mind az öt kritériumnak. Más szóval, a PE nem ítélhető meg akkor, ha valamely kritérium csak részlegesen teljesül. Hasonlóképpen, az EK intézmények következetes gyakorlata annak vizsgálata, hogy a kapcsolódó vállalatcsoport egésze teljesíti-e a PE feltételeit. Ez azt jelenti, hogy minden egyes olyan kapcsolódó vállalatnak, amely az érintett termék előállítását és/vagy értékesítését végzi, bizonyítania kell, hogy teljesíti a PE-kritériumokat.

| (21) | Ebben az összefüggésben a 4., 5., 9. és 14. vállalat felvetette, hogy a PE odaítélésének összesített alapon kell történnie, és mivel a Bizottság esetükben úgy találta, hogy csak bizonyos kritériumoknak nem feleltek meg, ezért számukra megítélendő a PE. Ezeket az észrevételeket a (20) preambulumbekezdésben említettek miatt a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(21)

Ebben az összefüggésben a 4., 5., 9. és 14. vállalat felvetette, hogy a PE odaítélésének összesített alapon kell történnie, és mivel a Bizottság esetükben úgy találta, hogy csak bizonyos kritériumoknak nem feleltek meg, ezért számukra megítélendő a PE. Ezeket az észrevételeket a (20) preambulumbekezdésben említettek miatt a Bizottság elutasította.

| (22) | A 4. és 5. vállalat továbbá észrevételezte, hogy a Bizottság megállapításai nem voltak elégségesek annak a következtetésnek a levonására, miszerint e vállalatok nem teljesítették az első kritériumot. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ellenőrző látogatások során mindkét vállalatról kiderült, hogy PE-kérelmükben vagy félrevezető információt szolgáltattak, vagy egyszerűen elhallgattak lényeges információkat. Az egyik vállalat jelentős nyersanyag-beszállítójáról, mely a vállalat beszámolója szerint magántulajdonban lévő társaság, a helyszíni vizsgálat kiderítette, hogy állami tulajdonban van. A vállalat által felhozott érv, miszerint nem várható el az, hogy ismerje beszállítóinak tulajdonviszonyait, nem volt elfogadható, mivel a vállalat PE-kérelmében egyértelműen jelezte, hogy beszállítója magántulajdonban van, és az ellenőrző látogatás során megerősítette ezt az állítást. Ami a másik vállalatot illeti, az ellenőrző látogatás során megállapítást nyert, hogy a vállalat a PE-kérelem formanyomtatványába foglalt kifejezett felkérés ellenére sem szolgáltatott információt legfontosabb nyersanyagbeszerzéseiről, aminek következtében hiányoztak a jelentős szállítókra vonatkozó adatok. E körülmények súlyosan gátolták az ellenőrzést, és megakadályozták annak megállapítását, hogy a megfelelő költségek valóban piaci hatások eredményeként és állami beavatkozás nélkül alakultak-e ki. A vállalatok észrevételeit ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(22)

A 4. és 5. vállalat továbbá észrevételezte, hogy a Bizottság megállapításai nem voltak elégségesek annak a következtetésnek a levonására, miszerint e vállalatok nem teljesítették az első kritériumot. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az ellenőrző látogatások során mindkét vállalatról kiderült, hogy PE-kérelmükben vagy félrevezető információt szolgáltattak, vagy egyszerűen elhallgattak lényeges információkat. Az egyik vállalat jelentős nyersanyag-beszállítójáról, mely a vállalat beszámolója szerint magántulajdonban lévő társaság, a helyszíni vizsgálat kiderítette, hogy állami tulajdonban van. A vállalat által felhozott érv, miszerint nem várható el az, hogy ismerje beszállítóinak tulajdonviszonyait, nem volt elfogadható, mivel a vállalat PE-kérelmében egyértelműen jelezte, hogy beszállítója magántulajdonban van, és az ellenőrző látogatás során megerősítette ezt az állítást. Ami a másik vállalatot illeti, az ellenőrző látogatás során megállapítást nyert, hogy a vállalat a PE-kérelem formanyomtatványába foglalt kifejezett felkérés ellenére sem szolgáltatott információt legfontosabb nyersanyagbeszerzéseiről, aminek következtében hiányoztak a jelentős szállítókra vonatkozó adatok. E körülmények súlyosan gátolták az ellenőrzést, és megakadályozták annak megállapítását, hogy a megfelelő költségek valóban piaci hatások eredményeként és állami beavatkozás nélkül alakultak-e ki. A vállalatok észrevételeit ezért a Bizottság elutasította.

| (23) | A 3., 9. és 14. vállalat észrevételezte, hogy pusztán az a tény, hogy a könyvvizsgáló minősített véleményt fogalmazott meg éves pénzügyi beszámolóikkal kapcsolatban, nem elégséges annak a következtetésnek a levonására, hogy e vállalatok esetében nem teljesül az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott második kritérium. A 2. vállalat kétségbe vonta a Bizottság azon megállapítását, hogy e vállalat nem rendelkezik egyetlenegy, átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyveléssel, amelyet minden területen alkalmaz. Végül a 4. és az 5. vállalat megjegyezte, hogy mivel átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött, egységes könyveléssel rendelkeznek, így megfelelnek a második kritériumnak. |
| --- | --- |

(23)

A 3., 9. és 14. vállalat észrevételezte, hogy pusztán az a tény, hogy a könyvvizsgáló minősített véleményt fogalmazott meg éves pénzügyi beszámolóikkal kapcsolatban, nem elégséges annak a következtetésnek a levonására, hogy e vállalatok esetében nem teljesül az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott második kritérium. A 2. vállalat kétségbe vonta a Bizottság azon megállapítását, hogy e vállalat nem rendelkezik egyetlenegy, átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyveléssel, amelyet minden területen alkalmaz. Végül a 4. és az 5. vállalat megjegyezte, hogy mivel átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött, egységes könyveléssel rendelkeznek, így megfelelnek a második kritériumnak.

| (24) | Ami az általános szempontokat illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott második kritérium, mely annak bizonyítását írja elő az érintett vállalatok számára, hogy a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően, független könyvvizsgálat által ellenőrzött könyveléssel kell rendelkezniük, e könyvelés megbízhatóságát hivatott biztosítani, ami a dömping megfelelő megállapítása szempontjából lényeges. A dömping kiszámítása alapvetően a vállalatok számviteli nyilvántartásában lévő adatokon, a bevételek, költségek, nyereség, készletek stb. kimutatásán alapul, amely adatoknak ezért megbízhatóknak kell lenniük. A dömpingellenes ellenőrző látogatás célja éppen e tételek ellenőrzése. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a könyvvizsgáló által megfogalmazott vélemény (elfogadás minősítés nélkül vagy minősítéssel, elutasítás) függ a könyvelésben talált ellentmondások súlyosságától. Pusztán az a tény, hogy valamely könyvvizsgáló nem utasítja el a pénzügyi beszámoló hitelesítését, nem jelenti önmagában azt, hogy a kimutatások helyesek. Utóbbit kizárólag a könyvvizsgáló korlátozástól mentes hitelesítő záradéka garantálja. |
| --- | --- |

(24)

Ami az általános szempontokat illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott második kritérium, mely annak bizonyítását írja elő az érintett vállalatok számára, hogy a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően, független könyvvizsgálat által ellenőrzött könyveléssel kell rendelkezniük, e könyvelés megbízhatóságát hivatott biztosítani, ami a dömping megfelelő megállapítása szempontjából lényeges. A dömping kiszámítása alapvetően a vállalatok számviteli nyilvántartásában lévő adatokon, a bevételek, költségek, nyereség, készletek stb. kimutatásán alapul, amely adatoknak ezért megbízhatóknak kell lenniük. A dömpingellenes ellenőrző látogatás célja éppen e tételek ellenőrzése. Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy a könyvvizsgáló által megfogalmazott vélemény (elfogadás minősítés nélkül vagy minősítéssel, elutasítás) függ a könyvelésben talált ellentmondások súlyosságától. Pusztán az a tény, hogy valamely könyvvizsgáló nem utasítja el a pénzügyi beszámoló hitelesítését, nem jelenti önmagában azt, hogy a kimutatások helyesek. Utóbbit kizárólag a könyvvizsgáló korlátozástól mentes hitelesítő záradéka garantálja.

| (25) | A 3., 9. és 14. vállalattal kapcsolatos konkrétumokat vizsgálva meg kell állapítani, hogy a könyvvizsgálók fenntartásai meglehetősen jelentékenyek voltak. Az egyik vállalat esetében a könyvvizsgálónak nem állt módjában a készletek év végi egyenlegének, valamint az éves értékesítési költségeknek az ellenőrzése. Egy másik vállalat esetében a könyvvizsgáló beszámolójában megállapította, hogy „korlátozó feltételek” következtében nem nyílt módja az év végi készletállomány ellenőrzésére. Meg kell jegyeznünk, hogy a készletállomány értéke e vállalat esetében a mérlegfőösszeg több mint 10 %-át tette ki. Ezen túlmenően, a vállalat által bemutatott számlák nem egyeztek meg azokkal a számlákkal, amelyekre a könyvvizsgálói jelentés hivatkozott, ami kérdésessé teszi, hogy a vállalat a megfelelő, auditált pénzügyi beszámolót nyújtotta-e be. Végül ami az utolsó vállalatot illeti, a 2002. évi pénzügyi beszámolót jelentős korlátozásokkal látta el a könyvvizsgáló. Annak ellenére, hogy a vállalat nem változtatott látható mértékben számviteli politikáján, és nem eszközölt módosításokat a korábbi években felvetett kérdések kapcsán, 2003. évi pénzügyi beszámolóját már nem kísérték hasonló korlátozások, ami felveti annak gyanúját, hogy a kimutatásokat nem vetették alá a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelő független könyvvizsgálatnak. Meg kell jegyeznünk azt is, hogy ezt a pénzügyi beszámolót a részvényesek el sem fogadták. A vállalatok észrevételeit ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(25)

A 3., 9. és 14. vállalattal kapcsolatos konkrétumokat vizsgálva meg kell állapítani, hogy a könyvvizsgálók fenntartásai meglehetősen jelentékenyek voltak. Az egyik vállalat esetében a könyvvizsgálónak nem állt módjában a készletek év végi egyenlegének, valamint az éves értékesítési költségeknek az ellenőrzése. Egy másik vállalat esetében a könyvvizsgáló beszámolójában megállapította, hogy „korlátozó feltételek” következtében nem nyílt módja az év végi készletállomány ellenőrzésére. Meg kell jegyeznünk, hogy a készletállomány értéke e vállalat esetében a mérlegfőösszeg több mint 10 %-át tette ki. Ezen túlmenően, a vállalat által bemutatott számlák nem egyeztek meg azokkal a számlákkal, amelyekre a könyvvizsgálói jelentés hivatkozott, ami kérdésessé teszi, hogy a vállalat a megfelelő, auditált pénzügyi beszámolót nyújtotta-e be. Végül ami az utolsó vállalatot illeti, a 2002. évi pénzügyi beszámolót jelentős korlátozásokkal látta el a könyvvizsgáló. Annak ellenére, hogy a vállalat nem változtatott látható mértékben számviteli politikáján, és nem eszközölt módosításokat a korábbi években felvetett kérdések kapcsán, 2003. évi pénzügyi beszámolóját már nem kísérték hasonló korlátozások, ami felveti annak gyanúját, hogy a kimutatásokat nem vetették alá a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelő független könyvvizsgálatnak. Meg kell jegyeznünk azt is, hogy ezt a pénzügyi beszámolót a részvényesek el sem fogadták. A vállalatok észrevételeit ezért a Bizottság elutasította.

| (26) | Ami a 2. vállalat észrevételeit illeti, tekintetbe kell venni azt, hogy a könyvvizsgáló által kezdeményezett jelentős kiigazítások, amelyek a nyereség felére csökkenését eredményezték, csak az éves beszámolóba kerültek átvezetésre, míg a vállalat könyvelésében nem jelentek meg. Ennek oka az volt, hogy könyvelésében a vállalat egyéb célból magasabb nyereséget kívánt kimutatni. Ennek következtében a vállalat könyvvitelét és éves beszámolóját nem lehetett összhangba hozni, aminek közvetlen és jelentős hatása lett volna a dömping számítására. Ez ahhoz a következtetéshez vezetett, hogy a vállalat nem rendelkezik egyetlen, átlátható könyveléssel, melyet minden területen alkalmaz. A vállalat által szolgáltatott további információ hiányában e megállapítás megerősítést nyer, és az észrevétel elutasításra kerül. |
| --- | --- |

(26)

Ami a 2. vállalat észrevételeit illeti, tekintetbe kell venni azt, hogy a könyvvizsgáló által kezdeményezett jelentős kiigazítások, amelyek a nyereség felére csökkenését eredményezték, csak az éves beszámolóba kerültek átvezetésre, míg a vállalat könyvelésében nem jelentek meg. Ennek oka az volt, hogy könyvelésében a vállalat egyéb célból magasabb nyereséget kívánt kimutatni. Ennek következtében a vállalat könyvvitelét és éves beszámolóját nem lehetett összhangba hozni, aminek közvetlen és jelentős hatása lett volna a dömping számítására. Ez ahhoz a következtetéshez vezetett, hogy a vállalat nem rendelkezik egyetlen, átlátható könyveléssel, melyet minden területen alkalmaz. A vállalat által szolgáltatott további információ hiányában e megállapítás megerősítést nyer, és az észrevétel elutasításra kerül.

| (27) | A 4. és 5. vállalat esetében, az ellenőrző látogatás jelentős ellentmondásokra derített fényt e vállalatok könyvelésében. A vállalatok állítása szerint az ellentmondásokat elírási hibák okozták, és a Bizottság nem elemezte a helyzetet kellő alapossággal, illetve félreértette azt. Ezzel összefüggésben először is arra kell emlékeztetni, hogy az ellenőrzés során esetlegesen felmerülő kételyek eloszlatása a vállalatok feladata. Meg kell jegyeznünk továbbá, hogy a PE iránti kérelem ellenőrzésére rendelkezésre álló idő alatt a vállalatok elmulasztottak benyújtani egyes kért dokumentumokat, amelyeket ezért nem lehetett ellenőrizni és figyelembe venni. A felmerült ellentmondások komoly kételyeket ébresztettek a könyvelés megbízhatóságát illetően, ezért megerősítést nyert, hogy e könyvelés nem tekinthető olyannak, melynek ellenőrzése a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelt. A vállalatok által szolgáltatott további információ hiányában e következtetések megerősítést nyernek, és az észrevételek elutasításra kerülnek. |
| --- | --- |

(27)

A 4. és 5. vállalat esetében, az ellenőrző látogatás jelentős ellentmondásokra derített fényt e vállalatok könyvelésében. A vállalatok állítása szerint az ellentmondásokat elírási hibák okozták, és a Bizottság nem elemezte a helyzetet kellő alapossággal, illetve félreértette azt. Ezzel összefüggésben először is arra kell emlékeztetni, hogy az ellenőrzés során esetlegesen felmerülő kételyek eloszlatása a vállalatok feladata. Meg kell jegyeznünk továbbá, hogy a PE iránti kérelem ellenőrzésére rendelkezésre álló idő alatt a vállalatok elmulasztottak benyújtani egyes kért dokumentumokat, amelyeket ezért nem lehetett ellenőrizni és figyelembe venni. A felmerült ellentmondások komoly kételyeket ébresztettek a könyvelés megbízhatóságát illetően, ezért megerősítést nyert, hogy e könyvelés nem tekinthető olyannak, melynek ellenőrzése a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelt. A vállalatok által szolgáltatott további információ hiányában e következtetések megerősítést nyernek, és az észrevételek elutasításra kerülnek.

| (28) | Ugyanez az utóbbi két vállalat, valamint a 6. vállalat állítása szerint alaptalan az a következtetés, miszerint esetükben nem teljesül a harmadik kritérium. |
| --- | --- |

(28)

Ugyanez az utóbbi két vállalat, valamint a 6. vállalat állítása szerint alaptalan az a következtetés, miszerint esetükben nem teljesül a harmadik kritérium.

| (29) | A 4. vállalat állítása szerint a Bizottságnak nem volt kézzelfogható oka arra a következtetésre, hogy a részvényesek csökkentett árat fizettek a vállalatért a privatizáció során. Ezzel szemben a vizsgálat először is megállapította, hogy a vállalatot a privatizáció idején nettó könyv szerinti értékének csupán 25 %-ára értékelték, ami a vállalatértékelés megbízhatóságával kapcsolatos kételyeket vet fel. Ami ennél is fontosabb, megállapításra került, hogy az új részvényesek ennek az árnak csupán egy töredékét fizették ki a vállalat tulajdonjogának megszerzéséért. A fennmaradó részt egy harmadik vállalat fizette, amelynek adatait, nevezetesen tulajdonosának kilétét, a 4. vállalat nem volt hajlandó felfedni. Így nem lehetett eloszlatni a kételyt, hogy e harmadik vállalat állami tulajdonban van. Az állítás, miszerint az információ azért nem fedhető fel, mert üzleti titkot képez, azért elfogadhatatlan, mivel a dömpingellenes eljárásban az ellenőrző látogatás során összegyűjtött bizalmas iratokat a hatóságok az alaprendelet 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően eképpen is kezelik, azaz semmilyen módon nem továbbítják azokat. Az észrevétel ezért elutasításra került. |
| --- | --- |

(29)

A 4. vállalat állítása szerint a Bizottságnak nem volt kézzelfogható oka arra a következtetésre, hogy a részvényesek csökkentett árat fizettek a vállalatért a privatizáció során. Ezzel szemben a vizsgálat először is megállapította, hogy a vállalatot a privatizáció idején nettó könyv szerinti értékének csupán 25 %-ára értékelték, ami a vállalatértékelés megbízhatóságával kapcsolatos kételyeket vet fel. Ami ennél is fontosabb, megállapításra került, hogy az új részvényesek ennek az árnak csupán egy töredékét fizették ki a vállalat tulajdonjogának megszerzéséért. A fennmaradó részt egy harmadik vállalat fizette, amelynek adatait, nevezetesen tulajdonosának kilétét, a 4. vállalat nem volt hajlandó felfedni. Így nem lehetett eloszlatni a kételyt, hogy e harmadik vállalat állami tulajdonban van. Az állítás, miszerint az információ azért nem fedhető fel, mert üzleti titkot képez, azért elfogadhatatlan, mivel a dömpingellenes eljárásban az ellenőrző látogatás során összegyűjtött bizalmas iratokat a hatóságok az alaprendelet 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően eképpen is kezelik, azaz semmilyen módon nem továbbítják azokat. Az észrevétel ezért elutasításra került.

| (30) | A Bizottságnak a harmadik kritériumra vonatkozó negatív állásfoglalását az 5. vállalat azon az alapon kifogásolta, hogy – állítása szerint – legfontosabb berendezéseit magántulajdonban lévő kapcsolt vállalattól vásárolta, és így azok piaci árakon kerültek a birtokába. Meg kell jegyezni, hogy ebben az esetben a Bizottság következtetésének alapja a vállalat által benyújtott PE-kérelem volt, amely szerint a vállalat minden eszközét a szabad piacon vásárolta, ám amelyet az ellenőrző látogatás során tévesnek találtak. Az ellenőrzés megállapította, hogy az eszközök valójában a vállalat részvényesétől kerültek a vállalathoz. A vállalat nem tudott felvilágosítást nyújtani arról, hogy részvényese eredetileg milyen módon vásárolta meg ezeket az eszközöket, és mekkora árat fizetett értük. Ezért a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy az eszközökhöz piaci áron jutott hozzá, és így nem tudta bizonyítani azt sem, hogy termelési költségeire és pénzügyi helyzetére nincsenek befolyással a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzító tényezők. Az állóeszközök eredetével kapcsolatban adott félrevezető tájékoztatásával a vállalat komolyan hátráltatta az ellenőrző munkát. A vállalat által szolgáltatott további információ hiányában a következtetések megerősítést nyernek, és az észrevétel elutasításra kerül. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottságnak a harmadik kritériumra vonatkozó negatív állásfoglalását az 5. vállalat azon az alapon kifogásolta, hogy – állítása szerint – legfontosabb berendezéseit magántulajdonban lévő kapcsolt vállalattól vásárolta, és így azok piaci árakon kerültek a birtokába. Meg kell jegyezni, hogy ebben az esetben a Bizottság következtetésének alapja a vállalat által benyújtott PE-kérelem volt, amely szerint a vállalat minden eszközét a szabad piacon vásárolta, ám amelyet az ellenőrző látogatás során tévesnek találtak. Az ellenőrzés megállapította, hogy az eszközök valójában a vállalat részvényesétől kerültek a vállalathoz. A vállalat nem tudott felvilágosítást nyújtani arról, hogy részvényese eredetileg milyen módon vásárolta meg ezeket az eszközöket, és mekkora árat fizetett értük. Ezért a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy az eszközökhöz piaci áron jutott hozzá, és így nem tudta bizonyítani azt sem, hogy termelési költségeire és pénzügyi helyzetére nincsenek befolyással a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzító tényezők. Az állóeszközök eredetével kapcsolatban adott félrevezető tájékoztatásával a vállalat komolyan hátráltatta az ellenőrző munkát. A vállalat által szolgáltatott további információ hiányában a következtetések megerősítést nyernek, és az észrevétel elutasításra kerül.

| (31) | A 6. vállalat észrevételezte, hogy a tény, miszerint minden eszköz amortizációját azonos kulccsal számolják ki, nem szükségképpen vezet ahhoz a következtetéshez, hogy a vállalat pénzügyi helyzete torzul. A vállalat továbbá azt állította, hogy a földhasználati jogért kifizetett vételár, amelyet a Bizottság szolgálatai szokatlanul alacsonynak találtak, tisztán piaci tranzakció eredményeként állt elő, és abban állami beavatkozásnak szerepe nem volt. A vállalat első állítását a Bizottság azzal az érveléssel utasította el, hogy a minden eszköz esetében azonos amortizációs kulcs használata nem tükrözi a gazdasági realitást, és a termelési költségek, valamint a vállalat pénzügyi helyzetének jelentős torzulását eredményezi. Ami az állami tulajdonban lévő földterület használati jogának megszerzését illeti, ez szükségképpen az állam közreműködésével történt, és a vállalat nem tudta bizonyítani azt, hogy a vételár, amely a vállalat által korábban fizetett szokásos éves földbérleti díjhoz képest szokatlanul alacsonynak tűnt, piaci értéket tükröz. |
| --- | --- |

(31)

A 6. vállalat észrevételezte, hogy a tény, miszerint minden eszköz amortizációját azonos kulccsal számolják ki, nem szükségképpen vezet ahhoz a következtetéshez, hogy a vállalat pénzügyi helyzete torzul. A vállalat továbbá azt állította, hogy a földhasználati jogért kifizetett vételár, amelyet a Bizottság szolgálatai szokatlanul alacsonynak találtak, tisztán piaci tranzakció eredményeként állt elő, és abban állami beavatkozásnak szerepe nem volt. A vállalat első állítását a Bizottság azzal az érveléssel utasította el, hogy a minden eszköz esetében azonos amortizációs kulcs használata nem tükrözi a gazdasági realitást, és a termelési költségek, valamint a vállalat pénzügyi helyzetének jelentős torzulását eredményezi. Ami az állami tulajdonban lévő földterület használati jogának megszerzését illeti, ez szükségképpen az állam közreműködésével történt, és a vállalat nem tudta bizonyítani azt, hogy a vételár, amely a vállalat által korábban fizetett szokásos éves földbérleti díjhoz képest szokatlanul alacsonynak tűnt, piaci értéket tükröz.

| (32) | Egyes exportáló termelők ugyancsak azzal az észrevétellel éltek, hogy a PE számukra történő bizottsági elutasítása téves megállapításokon alapul. Mivel azonban e termelők nem szolgáltattak új információt ebben a tekintetben, kifogásaikat el kellett utasítani. Mindössze egyetlen vállalat szolgált érvényes felvilágosítással, míg a többi vállalat észrevételei elutasításra kerültek. |
| --- | --- |

(32)

Egyes exportáló termelők ugyancsak azzal az észrevétellel éltek, hogy a PE számukra történő bizottsági elutasítása téves megállapításokon alapul. Mivel azonban e termelők nem szolgáltattak új információt ebben a tekintetben, kifogásaikat el kellett utasítani. Mindössze egyetlen vállalat szolgált érvényes felvilágosítással, míg a többi vállalat észrevételei elutasításra kerültek.

| (33) | Általánosabb tekintetben, a 9. vállalat állítása szerint az ellenőrző látogatás elmaradása kedvezőtlenül érintette, és hátrányt jelentett számára azokkal a vállalatokkal szemben, amelyek esetében sor került a látogatásra. Két további vállalat észrevételezte azt, hogy a PE-kérelemmel és a dömpingre vonatkozó kérdőívre adott válaszokkal kapcsolatos ellenőrző látogatások egyidejűsége hátrányosan érintette őket, csakúgy mint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt, a Bizottság PE-vel kapcsolatos döntésére szolgáló három hónapos határidőnek a túllépése. |
| --- | --- |

(33)

Általánosabb tekintetben, a 9. vállalat állítása szerint az ellenőrző látogatás elmaradása kedvezőtlenül érintette, és hátrányt jelentett számára azokkal a vállalatokkal szemben, amelyek esetében sor került a látogatásra. Két további vállalat észrevételezte azt, hogy a PE-kérelemmel és a dömpingre vonatkozó kérdőívre adott válaszokkal kapcsolatos ellenőrző látogatások egyidejűsége hátrányosan érintette őket, csakúgy mint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt, a Bizottság PE-vel kapcsolatos döntésére szolgáló három hónapos határidőnek a túllépése.

| (34) | Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 16. cikke szerint az ellenőrző látogatások nem kötelezőek, és azokra csak a Bizottság által szükségesnek tartott esetekben kerül sor. Jelen esetben a 9. vállalat PE iránti kérelme már az elemzés kezdeti szakaszában elutasításra került, mivel a vállalat – a számára elküldött, hiányosságokra rámutató levél ellenére – nem bizonyította, hogy a szükséges kritériumoknak megfelel. A többi állítással kapcsolatban azt kell megjegyezni, hogy az egyidejű ellenőrző látogatások, valamint a három hónapos határidő be nem tartása azzal magyarázhatók, hogy az eljárás nagy számú exportáló termelőt érintett, és a mintavétellel kapcsolatos előírásokat csak a dömping kiszámításával kapcsolatban lehetett alkalmazni. A vizsgálat során ezért minden egyes PE-kérelmet alapos és időigényes elemzésnek kellett alávetni. Mindazonáltal úgy ítéljük meg, hogy az ellenőrző látogatások egyidejűsége és a határidők be nem tartása nem jár nyilvánvaló jogkövetkezménnyel vagy negatív hatással, és – amint már korábbi vizsgálatok esetén is megállapításra került – nem érinti a PE-re vonatkozó döntések érvényességét. Az észrevételek ennek következtében elutasításra kerültek. |
| --- | --- |

(34)

Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 16. cikke szerint az ellenőrző látogatások nem kötelezőek, és azokra csak a Bizottság által szükségesnek tartott esetekben kerül sor. Jelen esetben a 9. vállalat PE iránti kérelme már az elemzés kezdeti szakaszában elutasításra került, mivel a vállalat – a számára elküldött, hiányosságokra rámutató levél ellenére – nem bizonyította, hogy a szükséges kritériumoknak megfelel. A többi állítással kapcsolatban azt kell megjegyezni, hogy az egyidejű ellenőrző látogatások, valamint a három hónapos határidő be nem tartása azzal magyarázhatók, hogy az eljárás nagy számú exportáló termelőt érintett, és a mintavétellel kapcsolatos előírásokat csak a dömping kiszámításával kapcsolatban lehetett alkalmazni. A vizsgálat során ezért minden egyes PE-kérelmet alapos és időigényes elemzésnek kellett alávetni. Mindazonáltal úgy ítéljük meg, hogy az ellenőrző látogatások egyidejűsége és a határidők be nem tartása nem jár nyilvánvaló jogkövetkezménnyel vagy negatív hatással, és – amint már korábbi vizsgálatok esetén is megállapításra került – nem érinti a PE-re vonatkozó döntések érvényességét. Az észrevételek ennek következtében elutasításra kerültek.

| (35) | Végül a panaszosnak azon észrevétele, hogy a PE-kérelmeket ellenőrző látogatásnak minden érintett vállalatra ki kell terjednie, a fenti (34) preambulumbekezdésben említett okok miatt került elutasításra. |
| --- | --- |

(35)

Végül a panaszosnak azon észrevétele, hogy a PE-kérelmeket ellenőrző látogatásnak minden érintett vállalatra ki kell terjednie, a fenti (34) preambulumbekezdésben említett okok miatt került elutasításra.

2.   Egyéni elbánás

| (36) | Egyéni elbánásban (a továbbiakban: „EE”) részesült 18 vállalat, miután a Bizottság úgy találta, hogy az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott minden EE-kritériumnak megfelelnek. E vállalatok között 13 olyan vállalat volt, mely sikertelenül kérelmezte a PE-t. |
| --- | --- |

(36)

Egyéni elbánásban (a továbbiakban: „EE”) részesült 18 vállalat, miután a Bizottság úgy találta, hogy az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott minden EE-kritériumnak megfelelnek. E vállalatok között 13 olyan vállalat volt, mely sikertelenül kérelmezte a PE-t.

| (37) | Három EE-ben nem részesült vállalat észrevételezte, hogy nem állt rendelkezésére elegendő idő a leányvállalataikra vonatkozó PE-/EE-kérelem benyújtására, illetve hogy leányvállalatuk korlátozott tevékenységi köre nem teszi szükségessé számukra PE-/EE-kérelem benyújtását. |
| --- | --- |

(37)

Három EE-ben nem részesült vállalat észrevételezte, hogy nem állt rendelkezésére elegendő idő a leányvállalataikra vonatkozó PE-/EE-kérelem benyújtására, illetve hogy leányvállalatuk korlátozott tevékenységi köre nem teszi szükségessé számukra PE-/EE-kérelem benyújtását.

| (38) | Megjegyezzük, hogy a három vállalat egyike sem tartotta tiszteletben a PE-/EE-kérelem benyújtására előírt határidőt. Az első elemzést követően hiányosságokra rámutató levél útján a Bizottság felkérte e vállalatokat, hogy az érintett termék értékesítésében/termelésében ugyancsak érintett kapcsolt vállalataik vonatkozásában is nyújtsanak be kérelmet a megadott határidőn belül. Ez azonban elmaradt, a határidő meghosszabbítására pedig nem volt mód, mivel ez hátrányba hozta volna azokat a vállalatokat, amelyek a megadott határidőn belül benyújtották a tárgyhoz tartozó információkat. Ebben a tekintetben azt is fontos megjegyezni, hogy mivel összetett, számos vállalatot érintő ügyről van szó, ahol a vállalatok PE-/EE-kérelmét egyénileg kellett elbírálni, és a dömping megállapításához alkalmazni kellett a mintavételre vonatkozó előírásokat, a határidők meghosszabbítása megakadályozta volna a vizsgálat határidőn belüli befejezését. Ráadásul az a tény, hogy valamely vállalat tevékenységi köre korlátozott, nem mentesíti e vállalatot annak bizonyítása alól, hogy megfelel a vonatkozó kritériumoknak. Ezek az észrevételek ennek következtében elutasításra kerültek. |
| --- | --- |

(38)

Megjegyezzük, hogy a három vállalat egyike sem tartotta tiszteletben a PE-/EE-kérelem benyújtására előírt határidőt. Az első elemzést követően hiányosságokra rámutató levél útján a Bizottság felkérte e vállalatokat, hogy az érintett termék értékesítésében/termelésében ugyancsak érintett kapcsolt vállalataik vonatkozásában is nyújtsanak be kérelmet a megadott határidőn belül. Ez azonban elmaradt, a határidő meghosszabbítására pedig nem volt mód, mivel ez hátrányba hozta volna azokat a vállalatokat, amelyek a megadott határidőn belül benyújtották a tárgyhoz tartozó információkat. Ebben a tekintetben azt is fontos megjegyezni, hogy mivel összetett, számos vállalatot érintő ügyről van szó, ahol a vállalatok PE-/EE-kérelmét egyénileg kellett elbírálni, és a dömping megállapításához alkalmazni kellett a mintavételre vonatkozó előírásokat, a határidők meghosszabbítása megakadályozta volna a vizsgálat határidőn belüli befejezését. Ráadásul az a tény, hogy valamely vállalat tevékenységi köre korlátozott, nem mentesíti e vállalatot annak bizonyítása alól, hogy megfelel a vonatkozó kritériumoknak. Ezek az észrevételek ennek következtében elutasításra kerültek.

3.   Mintavétel

| (39) | Az exportáló termelők egyike észrevételezte, hogy a minta kiválasztása méltánytalan volt, mivel kizárólag az exportvolumenen alapult. A vállalat szerint, tekintettel az általa a Közösségbe exportált termékek magas hozzáadott értékére, számára is helyet kellett volna biztosítani a mintában. |
| --- | --- |

(39)

Az exportáló termelők egyike észrevételezte, hogy a minta kiválasztása méltánytalan volt, mivel kizárólag az exportvolumenen alapult. A vállalat szerint, tekintettel az általa a Közösségbe exportált termékek magas hozzáadott értékére, számára is helyet kellett volna biztosítani a mintában.

| (40) | Az észrevétel elutasításra került, mivel a minta kiválasztása megfelelt az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdése rendelkezéseinek, azaz azon a legnagyobb reprezentatív exportmennyiségen alapult, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható volt. |
| --- | --- |

(40)

Az észrevétel elutasításra került, mivel a minta kiválasztása megfelelt az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdése rendelkezéseinek, azaz azon a legnagyobb reprezentatív exportmennyiségen alapult, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható volt.

| (41) | Egy további exportáló termelő kifogásolta azt, hogy a Bizottság azért nem tekintette együttműködő félnek, mert megtagadta a mintában való részvételt. A vállalat először is rámutatott, hogy az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a mintavétel a felek beleegyezésével történik, ami lehetőséget biztosít számukra arra, hogy ne kerüljenek be a mintába. Másodszor, a vállalat rámutatott arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében az ellenőrző látogatás nem elengedhetetlen annak bizonyításához, hogy valamely vállalat megfelel az öt releváns kritériumnak, azaz a PE a látogatás hiányában is megítélhető. A vállalat ezt arra való hivatkozással igyekezett alátámasztani, hogy PE-t 22 vállalatnak ítéltek meg, miközben csupán 7 vállalat esetében került sor helyszíni látogatásra. Végül a vállalat észrevételezte azt, hogy az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésében foglaltak értelmében tájékoztatást kellett volna kapnia az együttműködés hiányának következményeiről. |
| --- | --- |

(41)

Egy további exportáló termelő kifogásolta azt, hogy a Bizottság azért nem tekintette együttműködő félnek, mert megtagadta a mintában való részvételt. A vállalat először is rámutatott, hogy az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében a mintavétel a felek beleegyezésével történik, ami lehetőséget biztosít számukra arra, hogy ne kerüljenek be a mintába. Másodszor, a vállalat rámutatott arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének értelmében az ellenőrző látogatás nem elengedhetetlen annak bizonyításához, hogy valamely vállalat megfelel az öt releváns kritériumnak, azaz a PE a látogatás hiányában is megítélhető. A vállalat ezt arra való hivatkozással igyekezett alátámasztani, hogy PE-t 22 vállalatnak ítéltek meg, miközben csupán 7 vállalat esetében került sor helyszíni látogatásra. Végül a vállalat észrevételezte azt, hogy az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésében foglaltak értelmében tájékoztatást kellett volna kapnia az együttműködés hiányának következményeiről.

| (42) | Ami az első megállapítást illeti, az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint a felek beleegyezése nem szükséges feltétel, mivel a cikk úgy rendelkezik, hogy a végső kiválasztás a Bizottság hatásköre, és csupán előnyt élveznek a felek véleményének kikérésével és beleegyezésével kiválasztott minták. Továbbá, a minta kiválasztása ez esetben a kínai hatóságok véleményének kikérésével történt, mely során a szóban forgó vállalat ismételten jelezte, hogy nem kíván részt venni a mintában, éspedig azért nem, mert nehézségeket okozna számára az ellenőrző látogatás fogadása. Végül, a vállalat nem kérelmezett egyedi vizsgálatot az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(42)

Ami az első megállapítást illeti, az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint a felek beleegyezése nem szükséges feltétel, mivel a cikk úgy rendelkezik, hogy a végső kiválasztás a Bizottság hatásköre, és csupán előnyt élveznek a felek véleményének kikérésével és beleegyezésével kiválasztott minták. Továbbá, a minta kiválasztása ez esetben a kínai hatóságok véleményének kikérésével történt, mely során a szóban forgó vállalat ismételten jelezte, hogy nem kíván részt venni a mintában, éspedig azért nem, mert nehézségeket okozna számára az ellenőrző látogatás fogadása. Végül, a vállalat nem kérelmezett egyedi vizsgálatot az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében.

| (43) | A második észrevételt alaptalannak találták, mivel az alaprendelet 18. cikke értelmében a szükséges információkhoz való hozzáférés megtagadása, beleértve a PE meghatározásával kapcsolatos információkat is, az együttműködés hiányának minősül. A vállalat számára világosan kiderült, hogy a mintában való részvétel kérdőívre való válaszadással és a válaszok helyszíni ellenőrzésének elfogadásával jár – ezt azonban a vállalat elutasította. Mindenesetre, még abban az esetben is, ha megítélték volna a PE-t a vállalat számára, a mintában való részvétel visszautasítása, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján a kérdőívre adott válaszok hiánya és az ellenőrző látogatás megtagadása miatt az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit kellett volna alkalmazni. Végül, ami a vállalat utolsó észrevételét illeti, ezt azért kellett elutasítani, mert az együttműködés hiányának következményeit az eljárás megindításáról szóló értesítés 8. pontja egyértelműen megfogalmazza. |
| --- | --- |

(43)

A második észrevételt alaptalannak találták, mivel az alaprendelet 18. cikke értelmében a szükséges információkhoz való hozzáférés megtagadása, beleértve a PE meghatározásával kapcsolatos információkat is, az együttműködés hiányának minősül. A vállalat számára világosan kiderült, hogy a mintában való részvétel kérdőívre való válaszadással és a válaszok helyszíni ellenőrzésének elfogadásával jár – ezt azonban a vállalat elutasította. Mindenesetre, még abban az esetben is, ha megítélték volna a PE-t a vállalat számára, a mintában való részvétel visszautasítása, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján a kérdőívre adott válaszok hiánya és az ellenőrző látogatás megtagadása miatt az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit kellett volna alkalmazni. Végül, ami a vállalat utolsó észrevételét illeti, ezt azért kellett elutasítani, mert az együttműködés hiányának következményeit az eljárás megindításáról szóló értesítés 8. pontja egyértelműen megfogalmazza.

4.   Rendes érték

4.1.   A rendes érték meghatározása a PE-ben részesülő exportáló termelők esetében

| (44) | Észrevételek hiányában megerősítést nyer a rendes érték megállapításának az ideiglenes rendelet (31)–(40) preambulumbekezdésében meghatározott általános módszere. |
| --- | --- |

(44)

Észrevételek hiányában megerősítést nyer a rendes érték megállapításának az ideiglenes rendelet (31)–(40) preambulumbekezdésében meghatározott általános módszere.

| (45) | A PE-ben részesülő exportáló termelők felhívták a figyelmet arra, hogy a rendes érték számítása során elírási hibák fordultak elő, illetve kifogásolták a szükségesnek ítélt kiigazítások értékelésének módszerét. Ezeket a kérdéseket a Bizottság újra megvizsgálta, és a szükséges módosításokat végrehajtotta. |
| --- | --- |

(45)

A PE-ben részesülő exportáló termelők felhívták a figyelmet arra, hogy a rendes érték számítása során elírási hibák fordultak elő, illetve kifogásolták a szükségesnek ítélt kiigazítások értékelésének módszerét. Ezeket a kérdéseket a Bizottság újra megvizsgálta, és a szükséges módosításokat végrehajtotta.

4.2.   A rendes érték meghatározása a PE-ben nem részesülő valamennyi exportáló termelő esetében

a)   Analóg ország

| (46) | Egyes érdekelt felek véleménye szerint sérült az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése, mivel az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően nem kaptak értesítést arról, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő analóg országtól eltérő, másik analóg ország került kiválasztásra. A felek továbbá észrevételezték, hogy mivel nem tudtak arról, hogy az eredetileg kiválasztott analóg ország, azaz Mexikó egyetlen termelője sem működött együtt az eljárásban, így nem állt módjukban a Bizottság segítségére lenni az alternatív ország kiválasztása során. |
| --- | --- |

(46)

Egyes érdekelt felek véleménye szerint sérült az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése, mivel az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően nem kaptak értesítést arról, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő analóg országtól eltérő, másik analóg ország került kiválasztásra. A felek továbbá észrevételezték, hogy mivel nem tudtak arról, hogy az eredetileg kiválasztott analóg ország, azaz Mexikó egyetlen termelője sem működött együtt az eljárásban, így nem állt módjukban a Bizottság segítségére lenni az alternatív ország kiválasztása során.

| (47) | Ebben az összefüggésben először is azt kell megjegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a feleket az eljárás megindítása után rövid időn belül kell tájékoztatni a kijelölt piacgazdaságú harmadik országról. Jelen esetben az eljárás megindítása után röviddel még Mexikó volt a kijelölt analóg ország, és a feleket felkérték arra, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. A vizsgálat korai szakaszában nem volt jele annak, hogy egyetlen mexikói termelő sem fog együttműködni az eljárásban. Csak a vizsgálat későbbi szakaszában vált egyértelművé, hogy az együttműködés hiányában egy másik ország kijelölésére van szükség. |
| --- | --- |

(47)

Ebben az összefüggésben először is azt kell megjegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a feleket az eljárás megindítása után rövid időn belül kell tájékoztatni a kijelölt piacgazdaságú harmadik országról. Jelen esetben az eljárás megindítása után röviddel még Mexikó volt a kijelölt analóg ország, és a feleket felkérték arra, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. A vizsgálat korai szakaszában nem volt jele annak, hogy egyetlen mexikói termelő sem fog együttműködni az eljárásban. Csak a vizsgálat későbbi szakaszában vált egyértelművé, hogy az együttműködés hiányában egy másik ország kijelölésére van szükség.

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja továbbá nem rendelkezik arról, hogy a feleknek segítséget kell nyújtani a Bizottság számára a megfelelő analóg ország kiválasztásában. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja továbbá nem rendelkezik arról, hogy a feleknek segítséget kell nyújtani a Bizottság számára a megfelelő analóg ország kiválasztásában.

| (49) | Végül, az érdekelt felek tájékoztatást kaptak az ideiglenes megállapításokról, így az ideiglenesen kijelölt analóg országról (Törökország) is, és módjuk nyílt észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz egyetlen észrevétel sem érkezett, amely kifogásolta volna Törökország megfelelő analóg országként való kiválasztását. Ezért megállapításra kerül, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja nem sérült, és megerősítésre kerülnek az ideiglenes rendelet (44)–(48) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások. |
| --- | --- |

(49)

Végül, az érdekelt felek tájékoztatást kaptak az ideiglenes megállapításokról, így az ideiglenesen kijelölt analóg országról (Törökország) is, és módjuk nyílt észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz egyetlen észrevétel sem érkezett, amely kifogásolta volna Törökország megfelelő analóg országként való kiválasztását. Ezért megállapításra kerül, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja nem sérült, és megerősítésre kerülnek az ideiglenes rendelet (44)–(48) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások.

b)   A rendes érték meghatározása

| (50) | Észrevételek hiányában megerősítést nyer a rendes érték megállapításának az ideiglenes rendelet (49) és (50) preambulumbekezdésében meghatározott általános módszere. |
| --- | --- |

(50)

Észrevételek hiányában megerősítést nyer a rendes érték megállapításának az ideiglenes rendelet (49) és (50) preambulumbekezdésében meghatározott általános módszere.

5.   Exportár

| (51) | Két exportáló termelő észrevételezte, hogy nem kerültek betartásra az exportár megállapításával kapcsolatban az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében lefektetett követelmények, és hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók azokban az esetekben, amikor az exportár kiigazításának oka a harmadik országbeli kapcsolt vállalaton keresztül történő közösségi értékesítés. |
| --- | --- |

(51)

Két exportáló termelő észrevételezte, hogy nem kerültek betartásra az exportár megállapításával kapcsolatban az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésében lefektetett követelmények, és hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók azokban az esetekben, amikor az exportár kiigazításának oka a harmadik országbeli kapcsolt vállalaton keresztül történő közösségi értékesítés.

| (52) | Ebben a vonatkozásban megerősítésre kerül, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdése is említi – alkalmazásra kerültek a 2. cikk (10) bekezdésének rendelkezései, nevezetesen az említett bekezdés i) pontja. |
| --- | --- |

(52)

Ebben a vonatkozásban megerősítésre kerül, hogy – amint azt az ideiglenes rendelet (53) preambulumbekezdése is említi – alkalmazásra kerültek a 2. cikk (10) bekezdésének rendelkezései, nevezetesen az említett bekezdés i) pontja.

| (53) | A PE-ben részesülő exportáló termelők felhívták a figyelmet arra, hogy az exportár számítása során elírási hibák fordultak elő, illetve kifogásolták a szükségesnek ítélt kiigazítások értékelésének módszerét. Ezeket a kérdéseket a Bizottság újra megvizsgálta, és a szükséges módosításokat végrehajtotta. |
| --- | --- |

(53)

A PE-ben részesülő exportáló termelők felhívták a figyelmet arra, hogy az exportár számítása során elírási hibák fordultak elő, illetve kifogásolták a szükségesnek ítélt kiigazítások értékelésének módszerét. Ezeket a kérdéseket a Bizottság újra megvizsgálta, és a szükséges módosításokat végrehajtotta.

6.   Összehasonlítás

| (54) | A mintába kiválasztott és PE-ben részesülő exportáló termelők egyike indokolatlannak tartotta, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazításokat hajtott végre harmadik országbeli leányvállalatán keresztül megvalósított közösségi értékesítései tekintetében. Az exportáló termelő szerint az adott leányvállalat feladatköre nem haladta meg egy exportértékesítési részleg szokásos tevékenységi körét. Az exportáló termelő továbbá megjegyezte, hogy amennyiben mégis kiigazításra kerül sor, annak mértéke nem haladhatja meg a független ügynököknek fizetett jutalék szokásos mértékét. Két további exportáló termelő ugyancsak észrevételezte, hogy a kiigazításnak az értékesítés közvetlen költségeire kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(54)

A mintába kiválasztott és PE-ben részesülő exportáló termelők egyike indokolatlannak tartotta, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazításokat hajtott végre harmadik országbeli leányvállalatán keresztül megvalósított közösségi értékesítései tekintetében. Az exportáló termelő szerint az adott leányvállalat feladatköre nem haladta meg egy exportértékesítési részleg szokásos tevékenységi körét. Az exportáló termelő továbbá megjegyezte, hogy amennyiben mégis kiigazításra kerül sor, annak mértéke nem haladhatja meg a független ügynököknek fizetett jutalék szokásos mértékét. Két további exportáló termelő ugyancsak észrevételezte, hogy a kiigazításnak az értékesítés közvetlen költségeire kell korlátozódnia.

| (55) | Ebben az összefüggésben a vizsgálat feltárta, hogy az értékesítést végző leányvállalat feladatköre a valóságban meghaladja azt, amelyet exportőr vállalatok exportértékesítési részlegei szokásosan ellátnak, és közelebb áll a jutalék alapján dolgozó ügynökök feladatköréhez az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(55)

Ebben az összefüggésben a vizsgálat feltárta, hogy az értékesítést végző leányvállalat feladatköre a valóságban meghaladja azt, amelyet exportőr vállalatok exportértékesítési részlegei szokásosan ellátnak, és közelebb áll a jutalék alapján dolgozó ügynökök feladatköréhez az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja értelmében.

| (56) | Ennek megfelelően a kapcsolódó fél költségei ténylegesen csökkentik az exportáló vállalatok bevételét, és levonandók az első közösségi független vásárló által fizetett árból. |
| --- | --- |

(56)

Ennek megfelelően a kapcsolódó fél költségei ténylegesen csökkentik az exportáló vállalatok bevételét, és levonandók az első közösségi független vásárló által fizetett árból.

| (57) | Megjegyzendő, hogy a fenti exportáló termelővel azonos helyzetben lévő két másik exportáló termelő osztotta a Bizottság arra vonatkozó álláspontját, hogy a méltányos összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazítást kell tenni (lásd a fenti (51) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(57)

Megjegyzendő, hogy a fenti exportáló termelővel azonos helyzetben lévő két másik exportáló termelő osztotta a Bizottság arra vonatkozó álláspontját, hogy a méltányos összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazítást kell tenni (lásd a fenti (51) preambulumbekezdést).

| (58) | Végül megállapításra került, hogy a kiigazítás mértékét megfelelő módon, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjával összhangban, azaz a kapcsolt vállalat által kapott árrés alapján számították ki. Jelen esetben az árrés a kapcsolt vállalatok tényleges értékesítési, általános és igazgatási költségeit és a haszon ésszerű mértékét tartalmazta. Az árrés kiszámítása nem korlátozódhat csupán az értékesítés közvetlen költségeire. Az exportáló termelők észrevételei ezért elutasításra kerültek. |
| --- | --- |

(58)

Végül megállapításra került, hogy a kiigazítás mértékét megfelelő módon, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjával összhangban, azaz a kapcsolt vállalat által kapott árrés alapján számították ki. Jelen esetben az árrés a kapcsolt vállalatok tényleges értékesítési, általános és igazgatási költségeit és a haszon ésszerű mértékét tartalmazta. Az árrés kiszámítása nem korlátozódhat csupán az értékesítés közvetlen költségeire. Az exportáló termelők észrevételei ezért elutasításra kerültek.

| (59) | Több érdekelt fél indokolatlannak tartotta a vissza nem térített HÉA-hoz kapcsolódó kiigazítást, és úgy vélte, annak oka a rendszerről alkotott hibás kép. Más exportáló termelők, közöttük az, amely elvben egyetértett a kiigazítással, kifogásolta a kiigazítás kiszámításának módját, és kérelmezte, hogy a kiigazítás a vissza nem térítendő HÉA tényleges összege alapján kerüljön kiszámításra. |
| --- | --- |

(59)

Több érdekelt fél indokolatlannak tartotta a vissza nem térített HÉA-hoz kapcsolódó kiigazítást, és úgy vélte, annak oka a rendszerről alkotott hibás kép. Más exportáló termelők, közöttük az, amely elvben egyetértett a kiigazítással, kifogásolta a kiigazítás kiszámításának módját, és kérelmezte, hogy a kiigazítás a vissza nem térítendő HÉA tényleges összege alapján kerüljön kiszámításra.

| (60) | Az első észrevétel indoklás és a hibás megértés vélelmét alátámasztó további bizonyítékok hiányában elutasításra került. |
| --- | --- |

(60)

Az első észrevétel indoklás és a hibás megértés vélelmét alátámasztó további bizonyítékok hiányában elutasításra került.

| (61) | Ami a tényleges összegek alapján történő kiszámításra vonatkozó kérelmet illeti, ezeket azért nem volt mód figyelembe venni, mert az összegeket az érintett exportáló termelők sok esetben nem közölték, vagy azokat nem támasztották megfelelően alá bizonyítékokkal. Ezek az észrevételek ennek következtében elutasításra kerültek. |
| --- | --- |

(61)

Ami a tényleges összegek alapján történő kiszámításra vonatkozó kérelmet illeti, ezeket azért nem volt mód figyelembe venni, mert az összegeket az érintett exportáló termelők sok esetben nem közölték, vagy azokat nem támasztották megfelelően alá bizonyítékokkal. Ezek az észrevételek ennek következtében elutasításra kerültek.

| (62) | Több érdekelt fél észrevételei nyomán egyértelművé kell tenni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése a) pontjával összhangban a törökországi belföldi piacon értékesített hasonló terméktípusok árai, melyek a rendes érték meghatározása során játszottak szerepet, szükség esetén ugyancsak kiigazításra kerültek annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a méltányos összehasonlítást a kínai termelők által a Közösség országaiba exportált terméktípusokkal. E kiigazításokra a különbségek piaci értékének ésszerű becslése alapján került sor. Két vállalat esetében az ideiglenes szakaszban végrehajtott kiigazítást a vállalatok egyedi helyzetére tekintettel korrigálni kellett, és a megfelelő különbözet ennek hatására módosult. |
| --- | --- |

(62)

Több érdekelt fél észrevételei nyomán egyértelművé kell tenni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése a) pontjával összhangban a törökországi belföldi piacon értékesített hasonló terméktípusok árai, melyek a rendes érték meghatározása során játszottak szerepet, szükség esetén ugyancsak kiigazításra kerültek annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a méltányos összehasonlítást a kínai termelők által a Közösség országaiba exportált terméktípusokkal. E kiigazításokra a különbségek piaci értékének ésszerű becslése alapján került sor. Két vállalat esetében az ideiglenes szakaszban végrehajtott kiigazítást a vállalatok egyedi helyzetére tekintettel korrigálni kellett, és a megfelelő különbözet ennek hatására módosult.

7.   Dömpingkülönbözet

7.1.   PE-ben/EE-ben részesülő, együttműködő exportáló termelők esetében

a)   PE

| (63) | A PE-ben részesülő három vállalat közül kettő észrevételezte, hogy a VI során érvényesülő kapcsolatuk jellege megváltozott, mivel rövid idővel a VI-t követően a három vállalatot összekötő részvényesi viszony a kérdéses részvényeknek független személyek számára történt eladása következtében megszűnt. A vállalatok kérelmezték az új helyzet figyelembevételét, valamint azt, hogy számukra – mivel kapcsolt vállalati jellegük megszűnt – saját helyzetüket tükröző, egyedi dömpingkülönbözeteket állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(63)

A PE-ben részesülő három vállalat közül kettő észrevételezte, hogy a VI során érvényesülő kapcsolatuk jellege megváltozott, mivel rövid idővel a VI-t követően a három vállalatot összekötő részvényesi viszony a kérdéses részvényeknek független személyek számára történt eladása következtében megszűnt. A vállalatok kérelmezték az új helyzet figyelembevételét, valamint azt, hogy számukra – mivel kapcsolt vállalati jellegük megszűnt – saját helyzetüket tükröző, egyedi dömpingkülönbözeteket állapítsanak meg.

| (64) | A vizsgálat azonban megállapította, hogy a VI során az érintett vállalatok között fennálló viszony szorosabb volt a részvényesi viszonynál. Megállapításra került, hogy a részvénytulajdonosi viszonyon túlmenően a három vállalat igazgatótanácsának tagjai között is átfedés volt. A közös igazgatók jelenléte hozzájárult a részvénytulajdonlás által létrejött viszony szorosabbra fűzéséhez. |
| --- | --- |

(64)

A vizsgálat azonban megállapította, hogy a VI során az érintett vállalatok között fennálló viszony szorosabb volt a részvényesi viszonynál. Megállapításra került, hogy a részvénytulajdonosi viszonyon túlmenően a három vállalat igazgatótanácsának tagjai között is átfedés volt. A közös igazgatók jelenléte hozzájárult a részvénytulajdonlás által létrejött viszony szorosabbra fűzéséhez.

| (65) | Ezen okok miatt a Bizottság úgy határozott, hogy a vállalatok a VI idejére kapcsolt vállalkozásokként kezelendők. Jóllehet a helyzet rövid idővel a VI-t követően megváltozhatott, korai lenne arra az álláspontra helyezkedni, hogy e változások tartósak. A VI idejére megállapított viszony természetének ismeretében nem zárható ki annak kockázata, hogy a vállalatok a legalacsonyabb vámtétellel rendelkező vállalaton kereszül megkísérlik kijátszani a rendelkezéseket. Továbbá, mivel e viszony a VI során gyakorolhatott hatást a vizsgálat megállapításaira, a viszony jellege tekintetében a VI-t követően bekövetkezett változások nem tekinthetők relevánsnak. |
| --- | --- |

(65)

Ezen okok miatt a Bizottság úgy határozott, hogy a vállalatok a VI idejére kapcsolt vállalkozásokként kezelendők. Jóllehet a helyzet rövid idővel a VI-t követően megváltozhatott, korai lenne arra az álláspontra helyezkedni, hogy e változások tartósak. A VI idejére megállapított viszony természetének ismeretében nem zárható ki annak kockázata, hogy a vállalatok a legalacsonyabb vámtétellel rendelkező vállalaton kereszül megkísérlik kijátszani a rendelkezéseket. Továbbá, mivel e viszony a VI során gyakorolhatott hatást a vizsgálat megállapításaira, a viszony jellege tekintetében a VI-t követően bekövetkezett változások nem tekinthetők relevánsnak.

| (66) | A vállalatok észrevételeit ennek következtében el kell utasítani. |
| --- | --- |

(66)

A vállalatok észrevételeit ennek következtében el kell utasítani.

| (67) | Több érdekelt fél kifogással élt továbbá a mintavételre vonatkozó rendelkezések alkalmazásával kapcsolatban. Mivel a PE-ben részesülő és a mintában szereplő három vállalat kapcsolt vállalkozás volt, a felek felvetették, hogy egyetlen egységet képeznek, és ennek következtében dömpingkülönbözetükből nem számolható érvényes átlag az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének szövegezése értelmében. Ennek oka, hogy a megjelölt cikk a mintában részt vevő felekre nézve megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagára hivatkozik, azaz a dömpingkülönbözetnek szükségképpen több vállalatra nézve tett megállapításokon kell alapulnia. A felek utaltak a WTO fellebbviteli testületének az EK–India ágyneművita keretében tett jelentésére (3), amely megállapítja, hogy a súlyozott átlag kifejezésnek szükségképpen több vállalatra kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

(67)

Több érdekelt fél kifogással élt továbbá a mintavételre vonatkozó rendelkezések alkalmazásával kapcsolatban. Mivel a PE-ben részesülő és a mintában szereplő három vállalat kapcsolt vállalkozás volt, a felek felvetették, hogy egyetlen egységet képeznek, és ennek következtében dömpingkülönbözetükből nem számolható érvényes átlag az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének szövegezése értelmében. Ennek oka, hogy a megjelölt cikk a mintában részt vevő felekre nézve megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlagára hivatkozik, azaz a dömpingkülönbözetnek szükségképpen több vállalatra nézve tett megállapításokon kell alapulnia. A felek utaltak a WTO fellebbviteli testületének az EK–India ágyneművita keretében tett jelentésére (3), amely megállapítja, hogy a súlyozott átlag kifejezésnek szükségképpen több vállalatra kell vonatkoznia.

| (68) | Ebben a tekintetben utalni kell arra, hogy a fellebbviteli testület következtetései, melyeket eltérő összefüggésben, nevezetesen a dömpingellenes megállapodás 2. cikke 2.2.2. pontja ii. alpontjának összefüggésében, illetve eltérő ügyben hoztak, a jelen esetre nem alkalmazhatók közvetlenül. Másodsorban, az észrevételt azért kell elutasítani, mert a jelen esetben a minta súlyozott átlaga az egyes vállalatok saját rendes értékén és exportárán alapul, és e vállalatok nem képeznek egyetlen egységet. A dömpingkülönbözetek súlyozott átlagának meghatározására a kapcsolt vállalatok tekintetében csak a három egyéni különbözet meghatározását követően került sor, megakadályozandó azt, hogy kapcsolatukat kihasználva e vállalatok összes kivitelüket a legalacsonyabb megállapított dömpingkülönbözettel rendelkező vállalaton keresztül bonyolítsák. Utalni kell arra is, hogy az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése nem zárja ki dömpingkülönbözetek megállapítását a mintába felvett kapcsolt vállalatok számára. Az észrevételek ennek következtében elutasításra kerültek. |
| --- | --- |

(68)

Ebben a tekintetben utalni kell arra, hogy a fellebbviteli testület következtetései, melyeket eltérő összefüggésben, nevezetesen a dömpingellenes megállapodás 2. cikke 2.2.2. pontja ii. alpontjának összefüggésében, illetve eltérő ügyben hoztak, a jelen esetre nem alkalmazhatók közvetlenül. Másodsorban, az észrevételt azért kell elutasítani, mert a jelen esetben a minta súlyozott átlaga az egyes vállalatok saját rendes értékén és exportárán alapul, és e vállalatok nem képeznek egyetlen egységet. A dömpingkülönbözetek súlyozott átlagának meghatározására a kapcsolt vállalatok tekintetében csak a három egyéni különbözet meghatározását követően került sor, megakadályozandó azt, hogy kapcsolatukat kihasználva e vállalatok összes kivitelüket a legalacsonyabb megállapított dömpingkülönbözettel rendelkező vállalaton keresztül bonyolítsák. Utalni kell arra is, hogy az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése nem zárja ki dömpingkülönbözetek megállapítását a mintába felvett kapcsolt vállalatok számára. Az észrevételek ennek következtében elutasításra kerültek.

b)   EE

| (69) | Észrevételek hiányában megerősítést nyer az EE-ben részesülő vállalatok számára meghatározott dömpingkülönbözet megállapításának az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében megállapított módszere. |
| --- | --- |

(69)

Észrevételek hiányában megerősítést nyer az EE-ben részesülő vállalatok számára meghatározott dömpingkülönbözet megállapításának az ideiglenes rendelet (57) preambulumbekezdésében megállapított módszere.

| (70) | A fentiek alapján a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett, végleges dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile Import and Export Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co. Ltd. | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou Zhengda Group Co. Ltd. | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing & Finishing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zheijang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co. Ltd. | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 37,1 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co. Ltd. | 37,1 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co. Ltd. | 14,1 % |

(70)

A fentiek alapján a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett, végleges dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Végleges dömpingkülönbözet

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile Import and Export Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co. Ltd.

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou Zhengda Group Co. Ltd.

14,1 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing & Finishing Co. Ltd.

14,1 %

Zheijang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co. Ltd.

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

37,1 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co. Ltd.

37,1 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co. Ltd.

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co. Ltd.

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co. Ltd.

14,1 %

7.2.   Az összes többi exportáló termelő esetében

| (71) | Észrevétetelek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (59)–(61) preambulumbekezdésének megállapításai. |
| --- | --- |

(71)

Észrevétetelek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (59)–(61) preambulumbekezdésének megállapításai.

E.   KÁR

1.   Közösségi termelés

| (72) | Észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (62)–(63) preambulumbekezdésében ismertetett, a közösségi termeléssel kapcsolatos ideiglenes megállapítások. |
| --- | --- |

(72)

Észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (62)–(63) preambulumbekezdésében ismertetett, a közösségi termeléssel kapcsolatos ideiglenes megállapítások.

2.   A közösségi iparág meghatározása

| (73) | Az érdekelt felek egyike észrevételezte, hogy az eljárást nem támogatta elégséges mértékben a közösségi termelés jelentős hányada. Az észrevétel szerint a vizsgálat időszaka során egy vállalat csődbe ment, ezért nem vehető figyelembe a közösségi iparág meghatározásakor. Az észrevételező azt állította továbbá, hogy a termelők egyike az érintett időszakban importálta az érintett terméket, ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében nem tekinthető a közösségi iparághoz tartozónak. |
| --- | --- |

(73)

Az érdekelt felek egyike észrevételezte, hogy az eljárást nem támogatta elégséges mértékben a közösségi termelés jelentős hányada. Az észrevétel szerint a vizsgálat időszaka során egy vállalat csődbe ment, ezért nem vehető figyelembe a közösségi iparág meghatározásakor. Az észrevételező azt állította továbbá, hogy a termelők egyike az érintett időszakban importálta az érintett terméket, ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében nem tekinthető a közösségi iparághoz tartozónak.

| (74) | Ebben a tekintetben utalni kell arra, hogy a közösségi termelők egyike igazságügyi hatósági irányítás alatt áll, ám a vizsgálati időszakban termelő tevékenységet folytatott, és jelenleg is termel. Ezért ezt a vállalatot a közösségi iparág részének tekintették. A vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi iparághoz tartozó egyetlen vállalat sem importálta az érintett terméket a VI során. Importra a szürke termék, azaz az FPFF alapanyagának esetében került sor. Az észrevételeket ennek következtében el kell utasítani. |
| --- | --- |

(74)

Ebben a tekintetben utalni kell arra, hogy a közösségi termelők egyike igazságügyi hatósági irányítás alatt áll, ám a vizsgálati időszakban termelő tevékenységet folytatott, és jelenleg is termel. Ezért ezt a vállalatot a közösségi iparág részének tekintették. A vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi iparághoz tartozó egyetlen vállalat sem importálta az érintett terméket a VI során. Importra a szürke termék, azaz az FPFF alapanyagának esetében került sor. Az észrevételeket ennek következtében el kell utasítani.

| (75) | További észrevételek hiányában megerősítést nyer a közösségi iparágnak az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében megadott meghatározása. |
| --- | --- |

(75)

További észrevételek hiányában megerősítést nyer a közösségi iparágnak az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdésében megadott meghatározása.

3.   Közösségi fogyasztás

| (76) | Észrevételek hiányában megerősítést nyer a teljes közösségi fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (65)–(66) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítása. |
| --- | --- |

(76)

Észrevételek hiányában megerősítést nyer a teljes közösségi fogyasztásnak az ideiglenes rendelet (65)–(66) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítása.

4.   Az érintett országból a Közösségbe történő behozatal

4.1.   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (77) | Észrevételek hiányában megerősítést nyer az érintett behozatal mennyiségének és piaci részesedésének az ideiglenes rendelet (67)–(68) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítása. |
| --- | --- |

(77)

Észrevételek hiányában megerősítést nyer az érintett behozatal mennyiségének és piaci részesedésének az ideiglenes rendelet (67)–(68) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítása.

4.2.   A behozott termékek ára és az alákínálás

| (78) | Észrevételek hiányában megerősítést nyer az érintett behozatal árának és az alákínálásnak az ideiglenes rendelet (69)–(71) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítása. |
| --- | --- |

(78)

Észrevételek hiányában megerősítést nyer az érintett behozatal árának és az alákínálásnak az ideiglenes rendelet (69)–(71) preambulumbekezdésében meghatározott kiszámítása.

5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (79) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdésében a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(79)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdésében a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett.

| (80) | A közösségi iparágnak az ideiglenes rendelet (72)–(98) preambulumbekezdésében bemutatott helyzetére vonatkozó számadatokat vagy azok értelmezését egyetlen érdekelt fél sem kérdőjelezte meg. Ezért az ideiglenes rendelet e preambulumbekezdéseiben rögzített megállapítások megerősítést nyernek, és megállapításra kerül, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(80)

A közösségi iparágnak az ideiglenes rendelet (72)–(98) preambulumbekezdésében bemutatott helyzetére vonatkozó számadatokat vagy azok értelmezését egyetlen érdekelt fél sem kérdőjelezte meg. Ezért az ideiglenes rendelet e preambulumbekezdéseiben rögzített megállapítások megerősítést nyernek, és megállapításra kerül, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (81) | Az ideiglenes rendeletben megvizsgált egyéb tényezők mellett a Bizottság megvizsgálta a közösségi iparág exportteljesítményét is. Ebben a tekintetben az került megállapításra, hogy a közösségi iparág exportvolumene körülbelül 25 millió folyóméteres érték mellett az időszak egészében változatlan maradt. Utalni kell arra, hogy ez a kivitel a bélés céljára használt termékre vonatkozik, melyet jelentősen alacsonyabb áron értékesítenek. Ezzel párhuzamosan, a teljes EU-25 iparág által exportált termékmix a VI során 270 %-kal magasabb áron került értékesítésre, mint a Kínából származó behozatal. A nyereségességi adatok meghatározása mindazonáltal csupán a közösségi piacon végzett értékesítés figyelembevételén alapult, így ezekre az adatokra az exportteljesítmény nincs hatással. A fent említett okokból az a megállapítás adódik, hogy a közösségi kivitel nem okozott kárt a közösségi iparágnak. Továbbá, az összes egyéb harmadik országból származó behozatal árának átlaga folyamatosan meghaladta a KNK-ból származó behozatal árait. A fentiek miatt és az okozati összefüggéssel kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (99)–(111) preambulumbekezdésében megfogalmazott következtetés. |
| --- | --- |

(81)

Az ideiglenes rendeletben megvizsgált egyéb tényezők mellett a Bizottság megvizsgálta a közösségi iparág exportteljesítményét is. Ebben a tekintetben az került megállapításra, hogy a közösségi iparág exportvolumene körülbelül 25 millió folyóméteres érték mellett az időszak egészében változatlan maradt. Utalni kell arra, hogy ez a kivitel a bélés céljára használt termékre vonatkozik, melyet jelentősen alacsonyabb áron értékesítenek. Ezzel párhuzamosan, a teljes EU-25 iparág által exportált termékmix a VI során 270 %-kal magasabb áron került értékesítésre, mint a Kínából származó behozatal. A nyereségességi adatok meghatározása mindazonáltal csupán a közösségi piacon végzett értékesítés figyelembevételén alapult, így ezekre az adatokra az exportteljesítmény nincs hatással. A fent említett okokból az a megállapítás adódik, hogy a közösségi kivitel nem okozott kárt a közösségi iparágnak. Továbbá, az összes egyéb harmadik országból származó behozatal árának átlaga folyamatosan meghaladta a KNK-ból származó behozatal árait. A fentiek miatt és az okozati összefüggéssel kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (99)–(111) preambulumbekezdésében megfogalmazott következtetés.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   A közösségi iparág és az egyéb közösségi termelők érdeke

| (82) | A közösségi iparág és az egyéb közösségi termelők érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (112)–(118) preambulumbekezdésében tett megállapítások. |
| --- | --- |

(82)

A közösségi iparág és az egyéb közösségi termelők érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (112)–(118) preambulumbekezdésében tett megállapítások.

2.   A független importőrök érdeke

| (83) | Több beadványt nyújtottak be független importőrök és importőrök/felhasználók. Szóbeli meghallgatásra került sor azon felek számára, akik ezt igényelték. Az importőrök által előterjesztett állítások megegyeztek a felhasználók állításaival, melyeket az alábbi (87)–(90) preambulumbekezdések tárgyalnak. Utalni kell arra, hogy a Bizottságnál jelentkező importőrök által Kínából behozott mennyiség elhanyagolható nagyságú, a VI alatt Kínából behozott teljes mennyiségnek mindössze 2 %-át képviseli. A fennmaradó 98 % nem reagált az intézkedésekre. |
| --- | --- |

(83)

Több beadványt nyújtottak be független importőrök és importőrök/felhasználók. Szóbeli meghallgatásra került sor azon felek számára, akik ezt igényelték. Az importőrök által előterjesztett állítások megegyeztek a felhasználók állításaival, melyeket az alábbi (87)–(90) preambulumbekezdések tárgyalnak. Utalni kell arra, hogy a Bizottságnál jelentkező importőrök által Kínából behozott mennyiség elhanyagolható nagyságú, a VI alatt Kínából behozott teljes mennyiségnek mindössze 2 %-át képviseli. A fennmaradó 98 % nem reagált az intézkedésekre.

| (84) | A független importőrök érdekeivel kapcsolatos további észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (119)–(121) preambulumbekezdésében tett megállapítások. |
| --- | --- |

(84)

A független importőrök érdekeivel kapcsolatos további észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (119)–(121) preambulumbekezdésében tett megállapítások.

3.   A beszállítók érdeke

| (85) | A közösségi beszállítók érdekeivel kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (122)–(125) preambulumbekezdésében tett megállapítások. |
| --- | --- |

(85)

A közösségi beszállítók érdekeivel kapcsolatos észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (122)–(125) preambulumbekezdésében tett megállapítások.

4.   A felhasználók érdeke

| (86) | Emlékeztetni kell arra, hogy kilenc felhasználó nyújtotta be a kérdőívre adott válaszát, míg közülük csupán egy importálja az érintett terméket (ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdése). Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően azonban négy korábban nem jelentkezett felhasználó nyújtotta be észrevételeit. Közülük kettő lakástextíliák gyártásával foglalkozik, és mind a négy importálta az érintett terméket a KNK-ból. Tekintettel az ágazat szétaprózottságára, ezek a felhasználók az összes felhasználás kevesebb mint 2 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(86)

Emlékeztetni kell arra, hogy kilenc felhasználó nyújtotta be a kérdőívre adott válaszát, míg közülük csupán egy importálja az érintett terméket (ideiglenes rendelet (127) preambulumbekezdése). Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően azonban négy korábban nem jelentkezett felhasználó nyújtotta be észrevételeit. Közülük kettő lakástextíliák gyártásával foglalkozik, és mind a négy importálta az érintett terméket a KNK-ból. Tekintettel az ágazat szétaprózottságára, ezek a felhasználók az összes felhasználás kevesebb mint 2 %-át képviselik.

| (87) | A ruházati cikkeket gyártó felhasználók észrevételezték, hogy gazdálkodásuk súlyos veszélyben van, mivel a KNK-ból származó konfekcionált termékek rendkívül alacsony áron lépnek be a Közösség piacára, miközben saját termelési költségeik jóval magasabbak. Észrevételezték továbbá, hogy a termelésük nyersanyagául szolgáló érintett termék behozatalakor magas dömpingellenes vámot kellene fizetniük. Állításuk szerint késztermékeiket azért képesek némileg magasabb áron értékesíteni, mivel jóval rugalmasabbak, és kis rendeléseket, valamint rövid szállítási határidőt is módjukban áll teljesíteni. Azonban a jelenlegi piaci helyzetet figyelembe véve, az alacsony áron a piacra érkező ruházati termékek, valamint a nyersanyagra kivetett dömpingellenes vám mellett – állításuk szerint – nem lesznek képesek továbbra is a Közösség területén belül működtetni üzemeiket, és termelőegységeik bezárására kényszerülhetnek. |
| --- | --- |

(87)

A ruházati cikkeket gyártó felhasználók észrevételezték, hogy gazdálkodásuk súlyos veszélyben van, mivel a KNK-ból származó konfekcionált termékek rendkívül alacsony áron lépnek be a Közösség piacára, miközben saját termelési költségeik jóval magasabbak. Észrevételezték továbbá, hogy a termelésük nyersanyagául szolgáló érintett termék behozatalakor magas dömpingellenes vámot kellene fizetniük. Állításuk szerint késztermékeiket azért képesek némileg magasabb áron értékesíteni, mivel jóval rugalmasabbak, és kis rendeléseket, valamint rövid szállítási határidőt is módjukban áll teljesíteni. Azonban a jelenlegi piaci helyzetet figyelembe véve, az alacsony áron a piacra érkező ruházati termékek, valamint a nyersanyagra kivetett dömpingellenes vám mellett – állításuk szerint – nem lesznek képesek továbbra is a Közösség területén belül működtetni üzemeiket, és termelőegységeik bezárására kényszerülhetnek.

| (88) | Utalni kell arra, hogy az érintett ruhagyártók kis- és középvállalatok. Nehéz helyzetük oka a jelentős növekedést mutató késztermék-behozatal, melynek hátterében egyebek mellett a textilkvóta 2005. január 1-jei eltörlése áll. Emellett a vámok növelik nyersanyagköltségeiket is. Miközben igaz az, hogy a ruhaipari ágazat jelenlegi ingatag helyzetét tovább nehezítheti az FPFF-re kivetett dömpingellenes vám, az is világos, hogy a vállalatok nehézségeinek fő oka a KNK-ból származó ruházati cikkek behozatala. |
| --- | --- |

(88)

Utalni kell arra, hogy az érintett ruhagyártók kis- és középvállalatok. Nehéz helyzetük oka a jelentős növekedést mutató késztermék-behozatal, melynek hátterében egyebek mellett a textilkvóta 2005. január 1-jei eltörlése áll. Emellett a vámok növelik nyersanyagköltségeiket is. Miközben igaz az, hogy a ruhaipari ágazat jelenlegi ingatag helyzetét tovább nehezítheti az FPFF-re kivetett dömpingellenes vám, az is világos, hogy a vállalatok nehézségeinek fő oka a KNK-ból származó ruházati cikkek behozatala.

| (89) | Egyes felhasználók észrevételezték, hogy a textilbehozatal dömpingellenes vám bevezetése következtében előálló esetleges kiesése érzékenyen érintheti a festő- és nyomóipart. Megjegyezték azt is, hogy a dömpingellenes vám a KNK-beli textilipar termelésének visszafogásán keresztül hatással lehet a magas minőségű textilipari gépek közösségi gyártóira. |
| --- | --- |

(89)

Egyes felhasználók észrevételezték, hogy a textilbehozatal dömpingellenes vám bevezetése következtében előálló esetleges kiesése érzékenyen érintheti a festő- és nyomóipart. Megjegyezték azt is, hogy a dömpingellenes vám a KNK-beli textilipar termelésének visszafogásán keresztül hatással lehet a magas minőségű textilipari gépek közösségi gyártóira.

| (90) | Azonban, amint azt az ideiglenes rendelet (128) preambulumbekezdése megállapítja, feltehető, hogy a KNK-ból származó behozatal folytatódni fog, ám tisztességes árakon, valamint hogy az egyéb nem dömpingelt források továbbra is rendelkezésre állnak majd, tekintve, hogy a közösségi fogyasztás több mint 30 %-át (a KNK-n kívüli) harmadik országból származó behozatal fedezi. Továbbá, figyelembe véve a tényt, hogy számos exportáló termelőre 14,1 %-os dömpingellenes vámot róttak ki, valamint hogy az FPFF a felhasználók termelési költségeinek csupán egy részét képezi, a költségnövekedés valószínűsíthetően nem lesz jelentős. Utalni kell arra, hogy egyes vállalatok állítólagos ingatag helyzetének fő oka a jelek szerint a KNK-ból származó ruhaipari késztermékek behozatala, és hogy a dömpingellenes intézkedések elmaradása ezt a kérdést nem érintené. Ebben az összefüggésben arra is emlékeztetni kell, hogy az észrevételekkel jelentkező felhasználók a behozatal rendkívül csekély mennyiségét képviselik, miközben a túlnyomó többség semmilyen észrevétellel nem élt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(90)

Azonban, amint azt az ideiglenes rendelet (128) preambulumbekezdése megállapítja, feltehető, hogy a KNK-ból származó behozatal folytatódni fog, ám tisztességes árakon, valamint hogy az egyéb nem dömpingelt források továbbra is rendelkezésre állnak majd, tekintve, hogy a közösségi fogyasztás több mint 30 %-át (a KNK-n kívüli) harmadik országból származó behozatal fedezi. Továbbá, figyelembe véve a tényt, hogy számos exportáló termelőre 14,1 %-os dömpingellenes vámot róttak ki, valamint hogy az FPFF a felhasználók termelési költségeinek csupán egy részét képezi, a költségnövekedés valószínűsíthetően nem lesz jelentős. Utalni kell arra, hogy egyes vállalatok állítólagos ingatag helyzetének fő oka a jelek szerint a KNK-ból származó ruhaipari késztermékek behozatala, és hogy a dömpingellenes intézkedések elmaradása ezt a kérdést nem érintené. Ebben az összefüggésben arra is emlékeztetni kell, hogy az észrevételekkel jelentkező felhasználók a behozatal rendkívül csekély mennyiségét képviselik, miközben a túlnyomó többség semmilyen észrevétellel nem élt a vizsgálat során.

| (91) | A felhasználók érdekeivel kapcsolatos további észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (126)–(128) preambulumbekezdésében tett megállapítások. |
| --- | --- |

(91)

A felhasználók érdekeivel kapcsolatos további észrevételek hiányában megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (126)–(128) preambulumbekezdésében tett megállapítások.

5.   A Közösség érdekével kapcsolatos következtetés

| (92) | Az ideiglenes rendelet (129)–(131) preambulumbekezdésében levont következtetések fényében és figyelembe véve a különféle felek beadványait, azt a végkövetkeztetést kell tenni, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó FPFF behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(92)

Az ideiglenes rendelet (129)–(131) preambulumbekezdésében levont következtetések fényében és figyelembe véve a különféle felek beadványait, azt a végkövetkeztetést kell tenni, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó FPFF behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen szólna.

H.   A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (93) | Az ideiglenes rendelet (132)–(135) preambulumbekezdésében kifejtett módszertan alapján a bevezetni kívánt intézkedések szintjének megállapításához kiszámították a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. |
| --- | --- |

(93)

Az ideiglenes rendelet (132)–(135) preambulumbekezdésében kifejtett módszertan alapján a bevezetni kívánt intézkedések szintjének megállapításához kiszámították a kár megszüntetéséhez szükséges szintet.

| (94) | A kárkülönbözet kiszámításához az ideiglenes rendelet 8 %-ban határozta meg a közösségi iparág elvárható haszonkulcsának szintjét. Ez az a szint, amelyet ez a típusú iparág szokásos versenyfeltételek mellett, azaz dömpingelt behozatal hiányában ésszerűen elérhet, és amelyet el is ért 1998 és 1999 során, mielőtt a Kínából származó export nehézségek okozójává vált (az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdése). |
| --- | --- |

(94)

A kárkülönbözet kiszámításához az ideiglenes rendelet 8 %-ban határozta meg a közösségi iparág elvárható haszonkulcsának szintjét. Ez az a szint, amelyet ez a típusú iparág szokásos versenyfeltételek mellett, azaz dömpingelt behozatal hiányában ésszerűen elérhet, és amelyet el is ért 1998 és 1999 során, mielőtt a Kínából származó export nehézségek okozójává vált (az ideiglenes rendelet (134) preambulumbekezdése).

| (95) | Az érdekelt felek egyike észrevételezte, hogy az 1998–1999-es évek alapján számolt 8 %-os elvárható haszonkulcs alkalmazása nem helyénvaló. Az észrevétel szerint az elvárható haszonkulcsot a 2000. év, azaz az érintett időszak első évének haszonkulcsai alapján kell kiszámítani, amikor a haszonkulcs már jóval alacsonyabb volt, és a dömpingelt behozatal hatásai még nem érződtek egyértelműen. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a KNK-ból származó import piaci részesedése a 2000. évben már meglehetősen magas, 18,2 %-os volt (ideiglenes rendelet (67) preambulumbekezdés), és a közösségi iparág helyzetében már jelentkeztek az első nehézségek. Ezért helyénvaló volt az elmúlt időszak valamely kiegyensúlyozottabb periódusát alapul venni a dömpingelt behozatal hiányában a közösségi iparág által elérhető, elvárható haszonkulcs megállapítása során. |
| --- | --- |

(95)

Az érdekelt felek egyike észrevételezte, hogy az 1998–1999-es évek alapján számolt 8 %-os elvárható haszonkulcs alkalmazása nem helyénvaló. Az észrevétel szerint az elvárható haszonkulcsot a 2000. év, azaz az érintett időszak első évének haszonkulcsai alapján kell kiszámítani, amikor a haszonkulcs már jóval alacsonyabb volt, és a dömpingelt behozatal hatásai még nem érződtek egyértelműen. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a KNK-ból származó import piaci részesedése a 2000. évben már meglehetősen magas, 18,2 %-os volt (ideiglenes rendelet (67) preambulumbekezdés), és a közösségi iparág helyzetében már jelentkeztek az első nehézségek. Ezért helyénvaló volt az elmúlt időszak valamely kiegyensúlyozottabb periódusát alapul venni a dömpingelt behozatal hiányában a közösségi iparág által elérhető, elvárható haszonkulcs megállapítása során.

| (96) | A kérdéssel kapcsolatos további észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (132)–(135) preambulumbekezdésében meghatározott számítási mód. |
| --- | --- |

(96)

A kérdéssel kapcsolatos további észrevételek hiányában megerősítést nyer az ideiglenes rendelet (132)–(135) preambulumbekezdésében meghatározott számítási mód.

1.   Végleges intézkedések

| (97) | Az eddigiek fényében és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a dömpingkülönbözet szintjén, illetve a kiszámított kárkülönbözet szintjén minden olyan esetben, ahol ez alacsonyabb, mint a megállapított dömpingkülönbözet. |
| --- | --- |

(97)

Az eddigiek fényében és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a dömpingkülönbözet szintjén, illetve a kiszámított kárkülönbözet szintjén minden olyan esetben, ahol ez alacsonyabb, mint a megállapított dömpingkülönbözet.

| (98) | A fentiek alapján a végleges vámokat a következőképpen kell kivetni:






  Vállalat | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile Import and Export Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co. Ltd. | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing and Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co. Ltd. | 37,1 % |
| Hangzhou Zhengda Group Co. Ltd. | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing & Finishing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zheijang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co. Ltd. | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 37,1 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 37,1 % |
| Zheijang Shaoxing Tianynan Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co. Ltd. | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co. Ltd. | 14,1 % |

(98)

A fentiek alapján a végleges vámokat a következőképpen kell kivetni:

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile Import and Export Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co. Ltd.

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing and Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co. Ltd.

37,1 %

Hangzhou Zhengda Group Co. Ltd.

14,1 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing & Finishing Co. Ltd.

14,1 %

Zheijang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co. Ltd.

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

37,1 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

37,1 %

Zheijang Shaoxing Tianynan Textile Printing and Dying Co. Ltd.

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co. Ltd.

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co. Ltd.

14,1 %

| (99) | Az ebben a rendeletben megadott egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennek megfelelően kizárólag az érintett országból származó terméknek a név szerint említett vállalatok által előállított behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem megnevezett bármely más vállalat – beleértve a megnevezett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított termékek nem részesülhetnek ezekben a vámtételekben, és azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(99)

Az ebben a rendeletben megadott egyéni dömpingellenes vámtételeket a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért azok a vizsgálat során az említett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennek megfelelően kizárólag az érintett országból származó terméknek a név szerint említett vállalatok által előállított behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem megnevezett bármely más vállalat – beleértve a megnevezett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által előállított termékek nem részesülhetnek ezekben a vámtételekben, és azokra az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vám vonatkozik.

| (100) | Az ezen egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) a Bizottsághoz (4) kell intézni késedelem nélkül, és csatolva minden vonatkozó információt, különösen a vállalat termeléssel kapcsolatos tevékenységeire, belföldi vagy exportértékesítéseire vonatkozó azon információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók például a névváltozással, illetve a termelési vagy értékesítési egységek változásával. Szükség esetén a rendelet az egyéni vámtételekben részesülő társaságok listájának aktualizálásával megfelelő módosításra kerül. |
| --- | --- |

(100)

Az ezen egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) a Bizottsághoz (4) kell intézni késedelem nélkül, és csatolva minden vonatkozó információt, különösen a vállalat termeléssel kapcsolatos tevékenységeire, belföldi vagy exportértékesítéseire vonatkozó azon információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók például a névváltozással, illetve a termelési vagy értékesítési egységek változásával. Szükség esetén a rendelet az egyéni vámtételekben részesülő társaságok listájának aktualizálásával megfelelő módosításra kerül.

2.   Az ideiglenes vám beszedése

| (101) | Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi iparágnak okozott kár súlyosságát, szükségesnek kellett ítélni az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegek beszedését a véglegesen kivetett vám mértékében. Amennyiben a végleges vám magasabb az ideiglenes vámnál, csak az ideiglenes vám szintjén biztosított összeget kell véglegesen beszedni; a biztosított összegnek azt a részét, amely meghaladja a végleges dömpingellenes vámtételt, fel kell szabadítani, |
| --- | --- |

(101)

Figyelembe véve a feltárt dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi iparágnak okozott kár súlyosságát, szükségesnek kellett ítélni az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegek beszedését a véglegesen kivetett vám mértékében. Amennyiben a végleges vám magasabb az ideiglenes vámnál, csak az ideiglenes vám szintjén biztosított összeget kell véglegesen beszedni; a biztosított összegnek azt a részét, amely meghaladja a végleges dömpingellenes vámtételt, fel kell szabadítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 5407 51 00 (5407510010 TARIC-kód), 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10 (5407611010 TARIC-kód), 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 (5407691010 TARIC-kód) és az ex 5407 69 90 (5407699010 TARIC-kód) alá tartozó, legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített és/vagy nem terjedelmesített poliészter szálat tartalmazó szintetikus fonalból készült festett (fehérre festett is) vagy nyomott szövet behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou De Licacy Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % | A619 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile Import and Export Co. Ltd. | 33,9 % | A621 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,9 % | A620 |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co. Ltd. | 46,4 % | A622 |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Yinuo Printing and Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Yongda Textiles Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Zhengda Group Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 56,2 % | A618 |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing & Finishing Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Zheijang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 37,1 % | A623 |
| Zheijang Shaoxing Tianynan Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co. Ltd. | 14,1 % | A617 |
| Az összes többi vállalkozás | 56,2 % | A999 |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

14,1 %

A617

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

A617

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

14,1 %

A617

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

37,1 %

A623

Hangzhou De Licacy Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

37,1 %

A623

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

37,1 %

A623

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

37,1 %

A623

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

37,1 %

A623

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Nantong Teijin Co. Ltd.

14,1 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

14,1 %

A617

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

37,1 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd.

37,1 %

A623

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

A619

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

A617

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile Import and Export Co. Ltd.

33,9 %

A621

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co. Ltd.

37,1 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co. Ltd.

37,1 %

A623

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,9 %

A620

Shaoxing Tianlong Import and Export Co. Ltd.

46,4 %

A622

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

37,1 %

A623

Shaoxing Yinuo Printing and Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

A617

Shaoxing Yongda Textiles Co. Ltd.

37,1 %

A623

Hangzhou Zhengda Group Co. Ltd.

14,1 %

A617

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

56,2 %

A618

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

14,1 %

A617

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing & Finishing Co. Ltd.

14,1 %

A617

Zheijang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co. Ltd.

37,1 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

37,1 %

A623

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

37,1 %

A623

Zheijang Shaoxing Tianynan Textile Printing and Dying Co. Ltd.

14,1 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

14,1 %

A617

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

14,1 %

A617

Zhejiang Yonglong Enterprises Co. Ltd.

14,1 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co. Ltd.

14,1 %

A617

Az összes többi vállalkozás

56,2 %

A999

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Amennyiben bármely új, kínai népköztársasági exportáló termelő a Bizottság számára elegendő bizonyítékot nyújt arra nézve, hogy:

| — | nem exportálta a Közösségbe az 1. cikk (1) bekezdésében leírt árut a vizsgálati időszakban (2003. április 1. és 2004. március 31. Között), |
| --- | --- |

—

nem exportálta a Közösségbe az 1. cikk (1) bekezdésében leírt árut a vizsgálati időszakban (2003. április 1. és 2004. március 31. Között),

| — | nem kapcsolódik az e rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó egyik kínai népköztársasági exportőrhöz vagy termelőhöz sem, |
| --- | --- |

—

nem kapcsolódik az e rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó egyik kínai népköztársasági exportőrhöz vagy termelőhöz sem,

| — | az érintett terméket az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakot követően exportálta a Közösségbe, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettség alapján jelentős mennyiséget exportál a Közösségbe, |
| --- | --- |

—

az érintett terméket az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakot követően exportálta a Közösségbe, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettség alapján jelentős mennyiséget exportál a Közösségbe,

akkor a Tanács a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság javaslatára egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését oly módon, hogy az új exportáló termelőt hozzáadja vagy i. azokhoz a vállalatokhoz, amelyekre a 384/96/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében megítélt egyéni elbánás alapján járó 37,1 %-os súlyozott átlagos vámtétel vonatkozik; vagy ii. azokhoz a vállalatokhoz, amelyekre a 384/96/EK rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében megítélt piacgazdasági elbánás alapján járó 14,1 %-os súlyozott átlagos vámtétel vonatkozik.

3. cikk

A 426/2005/EK bizottsági rendelet értelmében a Kínai Népköztársaságból származó, az 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 és az ex 5407 69 90 KN-kód (5407699010 TARIC-kód) alá tartozó, legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített és/vagy nem terjedelmesített poliészter szálat tartalmazó szintetikus fonalból készült festett vagy nyomott szövet behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket az ebben a rendeletben meghatározott végleges vámtételek mértékében véglegesen be kell szedni, a következő szabályok szerint.

A biztosított összegnek azt a részét, amely meghaladja a végleges dömpingellenes vám összegét, fel kell szabadítani. Amennyiben a végleges vám magasabb az ideiglenes vámnál, csak az ideiglenes vám szintjén biztosított összeget kell véglegesen beszedni.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 69., 2005.3.16., 6. o.

2

(3)  WT/DS141/AB/R

3

(4)

4

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság) |
| Direction B (B. részleg) |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brüsszel |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)

Direction B (B. részleg)

Office J-79 5/16

B-1049 Brüsszel

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/17

---

A BIZOTTSÁG 1488/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. szeptember 15-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 42,5 |
| 096 | 35,4 |
| 204 | 49,2 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 78,6 |
| 096 | 25,9 |
| 999 | 52,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0805 50 10 | 388 | 68,6 |
| 524 | 61,7 |
| 528 | 59,1 |
| 999 | 63,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 75,3 |
| 212 | 105,3 |
| 220 | 193,2 |
| 624 | 112,0 |
| 999 | 121,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,5 |
| 400 | 83,0 |
| 508 | 32,9 |
| 512 | 88,2 |
| 528 | 22,6 |
| 720 | 37,8 |
| 800 | 136,7 |
| 804 | 79,2 |
| 999 | 70,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 92,2 |
| 528 | 37,0 |
| 720 | 84,8 |
| 800 | 143,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 81,3 |
| 066 | 54,6 |
| 098 | 42,5 |
| 624 | 126,3 |
| 999 | 76,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

42,5

096

35,4

204

49,2

999

42,4

0707 00 05

052

78,6

096

25,9

999

52,3

0709 90 70

052

70,5

999

70,5

0805 50 10

388

68,6

524

61,7

528

59,1

999

63,1

0806 10 10

052

75,3

212

105,3

220

193,2

624

112,0

999

121,5

0808 10 80

388

80,5

400

83,0

508

32,9

512

88,2

528

22,6

720

37,8

800

136,7

804

79,2

999

70,1

0808 20 50

052

92,5

388

92,2

528

37,0

720

84,8

800

143,7

999

90,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

91,3

999

91,3

0809 40 05

052

81,3

066

54,6

098

42,5

624

126,3

999

76,2

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/19

---

A BIZOTTSÁG 1489/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

a gabonaágazatban 2005. szeptember 16-án alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokra való alkalmazásának szabályairól szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikke előírja, hogy az ugyanezen rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatalára a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni. Azonban az ugyanezen cikk (2) bekezdésében említett termékekre vonatkozó behozatali vám az e termékek behozatalának időpontjában érvényes és 55 %-kal növelt intervenciós árral egyenlő, levonva belőle az adott szállítmányra alkalmazandó cif-importárat. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében a cif-importárakat az adott termékek reprezentatív világpiaci árai alapján kell kiszámítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet a gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámok tekintetében rögzítette az 1784/2003/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait.

| (4) | A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép. |
| --- | --- |

(4)

A behozatali vámok mindaddig hatályban maradnak, amíg egy újabb vámtételeket rögzítő rendelkezés hatályba nem lép.

| (5) | A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(5)

A behozatali vámok rendszerének megfelelő működése érdekében a vámok kiszámításához az egy adott referenciaidőszak során megállapított reprezentatív piaci árfolyamokat kell figyelembe venni.

| (6) | Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni, |
| --- | --- |

(6)

Az 1249/96/EK rendelet értelmében a behozatali vámokat az e rendelet mellékletében foglaltak szerint kell rögzíteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett, gabonaágazatban alkalmazott behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg, a II. mellékletben ismertetett elemek alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o. A legutóbb az 1110/2003/EK rendelettel (HL L 158., 2003.6.27., 12. o.) módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett termékek 2005. szeptember 16-i alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kód | Árumegnevezés | Behozatali vám (1)

  (EUR/tonnában) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumbúza, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,87 |
| 1001 90 91 | Közönséges búza, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rozs | 43,71 |
| 1005 10 90 | Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével | 66,06 |
| 1005 90 00 | Kukorica, a vetőmag kivételével (2) | 66,06 |
| 1007 00 90 | Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével | 48,70 |

KN-kód

Árumegnevezés

Behozatali vám (1)

(EUR/tonnában)

1001 10 00

Durumbúza, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,87

1001 90 91

Közönséges búza, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

Közönséges búza, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

Rozs

43,71

1005 10 90

Kukorica, vetőmag, a hibrid kivételével

66,06

1005 90 00

Kukorica, a vetőmag kivételével (2)

66,06

1007 00 90

Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével

48,70

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra (az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése) az importőr vámcsökkentésben részesülhet, amely:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodás kikötője a Földközi-tengeren van, vagy

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodás kikötője Írországban, az Egyesült Királyságban, Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban vagy az Ibériai-félsziget atlanti partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

A vámtételek kiszámításának tényezői

(a 2005.9.1–2005.9.14 közötti időszakban)

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:











  Tőzsdei jegyzések | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett) | HRS2 | YC3 | HAD2 | közepes minőségű (1) | gyenge minőségű (2) | US barley 2 |
| Árfolyamjegyzés (EUR/t) | 119,84 (3) | 64,60 | 164,80 | 154,80 | 134,80 | 91,95 |
| Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t) | — | 14,53 | — | | | — |
| Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t) | 31,81 | — | — | | | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Tőzsdei jegyzések

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Termékek (%-os fehérjetartalom 12 %-os nedvességtartalom mellett)

HRS2

YC3

HAD2

közepes minőségű (1)

gyenge minőségű (2)

US barley 2

Árfolyamjegyzés (EUR/t)

119,84 (3)

64,60

164,80

154,80

134,80

91,95

Felár az öbölbeli árhoz (EUR/t)

—

14,53

—

—

Felár a nagy-tavakbeli árhoz (EUR/t)

31,81

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:
  Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 16,82 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam 21,37 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott referencia-idöszakra vonatkozó átlagértékek:

Fuvardíjak/költségek: Mexikói-öböl–Rotterdam 16,82 EUR/t; Nagy-tavak–Rotterdam 21,37 EUR/t.

| 3. | Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1249/96/EK rendelet 4. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett támogatások:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  10 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(2)  30 EUR/t levonás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

(3)  beleértve 14 EUR/t hozzáadás (1249/96/EK rendelet 4. cikk (3) bekezdés)

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/22

---

A BIZOTTSÁG 1490/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

a feldolgozatlan fehér cukor és nyerscukor után járó, 1462/2005/EK rendelettel megállapított export-visszatérítések módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A feldolgozatlan fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítést az 1462/2005/EK bizottsági rendelet (2) állapította meg. |
| --- | --- |

(1)

A feldolgozatlan fehér cukorra és nyerscukorra vonatkozó export-visszatérítést az 1462/2005/EK bizottsági rendelet (2) állapította meg.

| (2) | Tekintettel arra, hogy a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatok eltérnek az 1462/2005/EK rendelet elfogadásakor meglévő adatoktól, módosítani szükséges ezeket a visszatérítéseket, |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy a jelenleg a Bizottság rendelkezésére álló adatok eltérnek az 1462/2005/EK rendelet elfogadásakor meglévő adatoktól, módosítani szükséges ezeket a visszatérítéseket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1260/2001/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, feldolgozás nélkül exportált, nem denaturált termékekre vonatkozó, 1462/2005/EK rendeletben rögzített export-visszatérítések módosulnak, és a jelen rendelet mellékletében szerepelnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 233., 2005.9.9., 19. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2005. SZEPTEMBER 16-I FELDOLGOZATLAN FEHÉR CUKOR ÉS NYERSCUKOR UTÁN JÁRÓ EXPORT-VISSZATÉRÍTÉSEK (1)

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3759 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,59 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja | 0,3759 |
| NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.
  Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:







  S00 | : | minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.). |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3759

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,59

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % szacharóz × a termék nettó 100 kg-ja

0,3759

NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.

Az egyéb rendeltetési helyek meghatározása a következő:

S00

:

minden rendeltetési hely (harmadik országok, egyéb területek, az élelmiszer-ellátás és a Közösségből történő kivitelként kezelt más rendeltetési helyek) Albánia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró (beleértve az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata alapján meghatározott Koszovót) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével, kivéve a 2201/96/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett termékekbe bedolgozott cukor vonatkozásában (HL L 297., 1996.11.21., 29. o.).

---

(1)  Az ebben a mellékletben meghatározott vámtételek 2005. februar 1-től nem alkalmazandóak, összhangban az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodást a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti megállapodás megkötéséről sźoló, 2004. december 22-i 2005/45/EK tanácsi határozattal (HL L 23., 2005.1.26., 17. o.).

(2)  Ezt az összeget a 92 %-os hozamú nyerscukorra kell alkalmazni. Ha az exportált nyerscukor hozama eltér a 92 %-tól, akkor az alkalmazandó visszatérítés összegét az 1260/2001/EK rendelet 28. cikke (4) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kell kiszámítani.

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/24

---

A BIZOTTSÁG 1491/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

az 1138/2005/EK rendeletben meghatározott folyamatos pályázati eljárás keretében lefolytatott, a fehér cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére kiírt 5. részleges pályázati eljárásra vonatkozó maximális export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/2006-ös gazdasági évben a fehér cukorra vonatkozó exportlefölözés és/vagy -visszatérítés meghatározására irányuló folyamatos pályázati eljárásról szóló, 2005. július 15-i 1138/2005/EK bizottsági rendelet (2) értelmében e cukor egyes harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan részleges pályázati eljárásokat kell kiírni.

| (2) | Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését. |
| --- | --- |

(2)

Az 1138/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően, adott esetben, a szóban forgó részleges pályázati eljárás tekintetében maximális export-visszatérítés állapítandó meg, aminek során különösképpen figyelembe kell venni a Közösség és a világ cukorpiacának jelenlegi helyzetét és várható fejlődését.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1138/2005/EK rendelet alapján lefolytatott, fehér cukor kivitelére vonatkozó 5. részleges pályázati eljárás esetében alkalmazandó maximális export-visszatérítés 41,250 EUR/100 kg-ban kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 185., 2005.7.16., 3. o.

2

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/25

---

A BIZOTTSÁG 1492/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

az export-visszatérítések rögzítéséről a tej- és tejtermékágazatban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világkereskedelmi ára és ugyanezen termékek közösségi ára közötti különbséget a Szerződés 300. cikke szerint kötött megállapodásokból adódó korlátokon belül export-visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világkereskedelmi ára és ugyanezen termékek közösségi ára közötti különbséget a Szerződés 300. cikke szerint kötött megállapodásokból adódó korlátokon belül export-visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | Az 1255/1999/EK rendelet szerint a rendelet 1. cikkében említett, természetes állapotban exportált termékek után járó visszatérítések meghatározásakor a következőket kell figyelembe venni:






  — | az aktuális helyzet és a jövőbeni trend, tekintettel a tej és tejtermékek áraira és készleteire a közösségi piacon, illetve a tej és tejtermékek áraira a nemzetközi kereskedelemben, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az 1255/1999/EK rendelet szerint a rendelet 1. cikkében említett, természetes állapotban exportált termékek után járó visszatérítések meghatározásakor a következőket kell figyelembe venni:

—

az aktuális helyzet és a jövőbeni trend, tekintettel a tej és tejtermékek áraira és készleteire a közösségi piacon, illetve a tej és tejtermékek áraira a nemzetközi kereskedelemben,

| — | az értékesítési költségek és a közösségi piacokról a kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás legkedvezőbb díjai, illetve az áruknak a rendeltetési ország piacára való eljuttatásával kapcsolatban felmerülő költségek, |
| --- | --- |

—

az értékesítési költségek és a közösségi piacokról a kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás legkedvezőbb díjai, illetve az áruknak a rendeltetési ország piacára való eljuttatásával kapcsolatban felmerülő költségek,

| — | a tej és tejtermékek piaca közös szervezésének célkitűzései, amelyek egyensúlyi helyzetet és természetes fejlődést hivatottak biztosítani az árak és a kereskedelem vonatkozásában e piacokon, |
| --- | --- |

—

a tej és tejtermékek piaca közös szervezésének célkitűzései, amelyek egyensúlyi helyzetet és természetes fejlődést hivatottak biztosítani az árak és a kereskedelem vonatkozásában e piacokon,

| — | a Szerződés 300. cikkével összhangban megkötött megállapodásokból származó korlátok, |
| --- | --- |

—

a Szerződés 300. cikkével összhangban megkötött megállapodásokból származó korlátok,

| — | a zavarok elkerülésének fontossága a közösségi piacon, |
| --- | --- |

—

a zavarok elkerülésének fontossága a közösségi piacon,

| — | a javasolt exportok gazdasági vonzata. |
| --- | --- |

—

a javasolt exportok gazdasági vonzata.

| (3) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (5) bekezdésének értelmében a közösségi árakat azon árak figyelembevételével kell kialakítani, melyek a kivitel tekintetében a legkedvezőbbek, a világpiaci árakat pedig a következők figyelembevételével kell kialakítani:






  a) | a harmadik országok piaci árai; |
| --- | --- | --- |

(3)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (5) bekezdésének értelmében a közösségi árakat azon árak figyelembevételével kell kialakítani, melyek a kivitel tekintetében a legkedvezőbbek, a világpiaci árakat pedig a következők figyelembevételével kell kialakítani:

a)

a harmadik országok piaci árai;

| b) | a harmadik országokból származó importra vonatkozó legkedvezőbb árak a rendeltetési hely szerinti harmadik országokban; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országokból származó importra vonatkozó legkedvezőbb árak a rendeltetési hely szerinti harmadik országokban;

| c) | az exportáló harmadik országokban feljegyzett termelői árak, figyelembe véve, ahol szükséges, az ilyen országok által nyújtott támogatásokat; |
| --- | --- |

c)

az exportáló harmadik országokban feljegyzett termelői árak, figyelembe véve, ahol szükséges, az ilyen országok által nyújtott támogatásokat;

| d) | a közösségi határparitásos kínálati árak. |
| --- | --- |

d)

a közösségi határparitásos kínálati árak.

| (4) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése értelmében a világpiaci helyzet, illetve bizonyos piacok egyedi követelményei szükségessé tehetik a rendelet 1. cikkében említett termékek után járó visszatérítés differenciálását rendeltetési hely szerint. |
| --- | --- |

(4)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése értelmében a világpiaci helyzet, illetve bizonyos piacok egyedi követelményei szükségessé tehetik a rendelet 1. cikkében említett termékek után járó visszatérítés differenciálását rendeltetési hely szerint.

| (5) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azoknak a termékeknek a listáját, amelyekre export-visszatérítést nyújtanak, valamint e visszatérítések összegét legalább négyhetente egyszer rögzíteni kell; a visszatérítés összege azonban maradhat ugyanazon a szinten négy hétnél tovább is. |
| --- | --- |

(5)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy azoknak a termékeknek a listáját, amelyekre export-visszatérítést nyújtanak, valamint e visszatérítések összegét legalább négyhetente egyszer rögzíteni kell; a visszatérítés összege azonban maradhat ugyanazon a szinten négy hétnél tovább is.

| (6) | A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének megfelelően, a hozzáadott cukrot tartalmazó tejtermékek esetén a visszatérítés két összetevő összegével egyezik meg; az egyik a tejtermék mennyiségét képviselő összetevő, amelyet az alapösszeg és az érintett termék tejterméktartalmának szorzataként kell meghatározni; a másik a hozzáadott szacharóz mennyiségét képviselő összetevő, amelyet a teljes termék szacharóztartalmának és a cukorágazat piacainak közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése d) pontjában felsorolt termékekre a kivitel napján érvényes visszatérítés alapösszegének szorzataként kell meghatározni. Ez utóbbi összetevőt azonban csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a hozzáadott szacharóz a Közösségben betakarított cukorrépából vagy cukornádból készült. |
| --- | --- |

(6)

A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 16. cikkének megfelelően, a hozzáadott cukrot tartalmazó tejtermékek esetén a visszatérítés két összetevő összegével egyezik meg; az egyik a tejtermék mennyiségét képviselő összetevő, amelyet az alapösszeg és az érintett termék tejterméktartalmának szorzataként kell meghatározni; a másik a hozzáadott szacharóz mennyiségét képviselő összetevő, amelyet a teljes termék szacharóztartalmának és a cukorágazat piacainak közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének (1) bekezdése d) pontjában felsorolt termékekre a kivitel napján érvényes visszatérítés alapösszegének szorzataként kell meghatározni. Ez utóbbi összetevőt azonban csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a hozzáadott szacharóz a Közösségben betakarított cukorrépából vagy cukornádból készült.

| (7) | A 896/84/EGK (4) bizottsági rendelet kiegészítő rendelkezéseket állapított meg a visszatérítések nyújtására vonatkozóan az egyik gazdasági évről a másikra való áttéréssel kapcsolatban; e rendelkezések lehetővé teszik a visszatérítések differenciálását a termékek gyártási időpontjának függvényében. |
| --- | --- |

(7)

A 896/84/EGK (4) bizottsági rendelet kiegészítő rendelkezéseket állapított meg a visszatérítések nyújtására vonatkozóan az egyik gazdasági évről a másikra való áttéréssel kapcsolatban; e rendelkezések lehetővé teszik a visszatérítések differenciálását a termékek gyártási időpontjának függvényében.

| (8) | Az ömlesztett sajt után járó visszatérítés összegének kiszámításához elő kell írni, hogy kazein és/vagy kazeinát hozzáadása esetén ez a mennyiség nem veendő figyelembe. |
| --- | --- |

(8)

Az ömlesztett sajt után járó visszatérítés összegének kiszámításához elő kell írni, hogy kazein és/vagy kazeinát hozzáadása esetén ez a mennyiség nem veendő figyelembe.

| (9) | Azon termékek és rendeltetési helyek meghatározása során, amelyek tekintetében visszatérítés nyújtható, figyelembe veendő egyrészt, hogy egyes közösségi termékek versenyhelyzete nem indokolja ezek kivitelének ösztönzését, másrészt, hogy bizonyos területek földrajzi közelsége növelheti a kereskedelmi folyamatok elterelése és a visszaélések kockázatát. |
| --- | --- |

(9)

Azon termékek és rendeltetési helyek meghatározása során, amelyek tekintetében visszatérítés nyújtható, figyelembe veendő egyrészt, hogy egyes közösségi termékek versenyhelyzete nem indokolja ezek kivitelének ösztönzését, másrészt, hogy bizonyos területek földrajzi közelsége növelheti a kereskedelmi folyamatok elterelése és a visszaélések kockázatát.

| (10) | A fentebb ismertetett szabályoknak a tej- és tejtermékpiac jelenlegi helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci áraira való alkalmazásából következően a visszatérítés összegét az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(10)

A fentebb ismertetett szabályoknak a tej- és tejtermékpiac jelenlegi helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci áraira való alkalmazásából következően a visszatérítés összegét az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően kell megállapítani.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkében említett, feldolgozás nélkül exportált termékekre járó export-visszatérítések a mellékletben kerültek meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 20., 1999.1.27., 8. o. A legutóbb a 558/2005/EK rendelettel (HL L 94., 2004.4.13., 22. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 91., 1984.4.1., 71. o. A legutóbb a 222/88/EGK bizottsági rendelettel (HL L 28., 1988.2.1., 1. o.) módosított rendelet.

4

---

MELLÉKLET

a tejre és tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 2005. szeptember 15-i bizottsági rendelethez

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | A visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) találhatók.
  A numerikus rendeltetésihely-kódok a 750/2005/EK bizottsági rendeletben (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) találhatók.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:






  L01 | Ceuta, Melilla, Szentszék, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást és az Amerikai Egyesült Államok. |
| L02 | Andorra és Gibraltár. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Izland, Norvégia, Svájc, Liechtenstein, Andorra, Gibraltár, Szentszék (szokásos megnevezése: Vatikán), Törökország, Románia, Bulgária, Horvátország, Kanada, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást, Ausztrália és Új-Zéland. |
| L04 | Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia és Montenegró, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

A visszatérítés összege

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

NB: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) találhatók.

A numerikus rendeltetésihely-kódok a 750/2005/EK bizottsági rendeletben (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.) találhatók.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

L01

Ceuta, Melilla, Szentszék, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást és az Amerikai Egyesült Államok.

L02

Andorra és Gibraltár.

L03

Ceuta, Melilla, Izland, Norvégia, Svájc, Liechtenstein, Andorra, Gibraltár, Szentszék (szokásos megnevezése: Vatikán), Törökország, Románia, Bulgária, Horvátország, Kanada, a Ciprusi Köztársaság azon területei, amelyen a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol befolyást, Ausztrália és Új-Zéland.

L04

Albánia, Bosznia és Hercegovina, Koszovó, Szerbia és Montenegró, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/33

---

A BIZOTTSÁG 1493/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. szeptember 13-án záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. szeptember 13-án záruló pályázati időszakra.

| (3) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2005. szeptember 13-án záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o. A legutóbb a 1239/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 200., 2005.7.30., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. Az 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Termék | Export-visszatérítés nómenklatúrakód | Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,50 |
| Vajolaj | ex ex 0405 90 10 9000 | 121,00 |

(EUR/100 kg)

Termék

Export-visszatérítés nómenklatúrakód

Az export-visszatérítés maximális összege az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett célállomású export esetén

Vaj

ex ex 0405 10 19 9500

—

Vaj

ex ex 0405 10 19 9700

99,50

Vajolaj

ex ex 0405 90 10 9000

121,00

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/35

---

A BIZOTTSÁG 1494/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. szeptember 13-án záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. szeptember 13-án záruló pályázati időszakra.

| (3) | A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 582/2004/EK rendelet által megnyitott állandó pályázat 2005. szeptember 13-án záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összege az említett 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre és célállomásokra 13,50 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező érvényű és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 67. o. A legutóbb a 1239/2005/EK rendelettel (HL L 200., 2005.7.30., 32. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o. A 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/36

---

A BIZOTTSÁG 1495/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

a francia intervenciós hivatal birtokában lévő kukoricának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében az 1166/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1166/2005/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati felhívást nyitott meg a francia intervenciós hivatal birtokában lévő 53 641 tonna kukorica viszonteladására. |
| --- | --- |

(1)

Az 1166/2005/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati felhívást nyitott meg a francia intervenciós hivatal birtokában lévő 53 641 tonna kukorica viszonteladására.

| (2) | Tekintettel a piac jelenlegi helyzetére, a folyamatos pályázati eljárás 64 424 tonnára való változtatásával helyénvaló növelni a francia intervenciós hivatal által a belső piacon eladásra kínált kukorica mennyiségét. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a piac jelenlegi helyzetére, a folyamatos pályázati eljárás 64 424 tonnára való változtatásával helyénvaló növelni a francia intervenciós hivatal által a belső piacon eladásra kínált kukorica mennyiségét.

| (3) | Következésképpen helyénvaló az 1166/2005/EK rendeletet módosítani. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen helyénvaló az 1166/2005/EK rendeletet módosítani.

| (4) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1166/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben szereplő „53 641 tonna” helyébe „64 424 tonna” lép. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben szereplő „53 641 tonna” helyébe „64 424 tonna” lép.

| 2. | A melléklet címében szereplő „53 641 tonna” helyébe „64 424 tonna” lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet címében szereplő „53 641 tonna” helyébe „64 424 tonna” lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb az 1154/2005/EK rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 188., 2005.7.20., 10. o.

2

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/37

---

A BIZOTTSÁG 1496/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

az osztrák intervenciós hivatal birtokában lévő kukoricának a közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében az 1168/2005/EK bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1168/2005/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati felhívást nyitott meg az osztrák intervenciós hivatal birtokában lévő 113 297 tonna kukorica viszonteladására. |
| --- | --- |

(1)

Az 1168/2005/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati felhívást nyitott meg az osztrák intervenciós hivatal birtokában lévő 113 297 tonna kukorica viszonteladására.

| (2) | Tekintettel a piac jelenlegi helyzetére, a folyamatos pályázati eljárás 121 525 tonnára való változtatásával helyénvaló növelni az osztrák intervenciós hivatal által a belső piacon eladásra kínált kukorica mennyiségét. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a piac jelenlegi helyzetére, a folyamatos pályázati eljárás 121 525 tonnára való változtatásával helyénvaló növelni az osztrák intervenciós hivatal által a belső piacon eladásra kínált kukorica mennyiségét.

| (3) | Következésképpen helyénvaló az 1168/2005/EK rendeletet módosítani. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen helyénvaló az 1168/2005/EK rendeletet módosítani.

| (4) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1168/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikkben szereplő „113 297 tonna” helyébe „121 525 tonna” lép. |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikkben szereplő „113 297 tonna” helyébe „121 525 tonna” lép.

| 2. | A melléklet címében szereplő „113 297 tonna” helyébe „121 525 tonna” lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet címében szereplő „113 297 tonna” helyébe „121 525 tonna” lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb az 1154/2005/EK rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 188., 2005.7.20., 16. o.

2

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/38

---

A BIZOTTSÁG 1497/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozat helyesbítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozásának figyelembevétele céljából, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének megkötéséről szóló, 2005. április 18-i 2005/430/EK, Euratom tanácsi és bizottsági határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005/430/EK, Euratom határozat melléklete megállapítja a Bulgáriából származó termékekre vonatkozó európai uniós vámkontingensekhez rendelt tételszámokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/430/EK, Euratom határozat melléklete megállapítja a Bulgáriából származó termékekre vonatkozó európai uniós vámkontingensekhez rendelt tételszámokat.

| (2) | Egy, az 1701 és 1702-es KN-kódú termékekre vonatkozó, 09.5100-nál alacsonyabb tételszámnak az említett mellékletben történt hibás jelölésének eredményeként a Bizottság nem tudja kezelni a hozzá kapcsolódó vámkontingenst a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) 308a., 308b. és 308c. cikkeinek megfelelően. |
| --- | --- |

(2)

Egy, az 1701 és 1702-es KN-kódú termékekre vonatkozó, 09.5100-nál alacsonyabb tételszámnak az említett mellékletben történt hibás jelölésének eredményeként a Bizottság nem tudja kezelni a hozzá kapcsolódó vámkontingenst a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (2) 308a., 308b. és 308c. cikkeinek megfelelően.

| (3) | A 2005/430/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 2005/430/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az engedmény éves alkalmazási időszakai július 1-jén kezdődnek, e rendelet 2005. július 1-jétől alkalmazandó. |
| --- | --- |

(4)

Az engedmény éves alkalmazási időszakai július 1-jén kezdődnek, e rendelet 2005. július 1-jétől alkalmazandó.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005/430/EK, Euratom határozat mellékletében a 09.4785 tételszámra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

| „Tételszám | KN-kód | Termékmegnevezés |
| --- | --- | --- |
| 09.5902 | 1701 | Cukor |
| 1702 | Más cukor” |

„Tételszám

KN-kód

Termékmegnevezés

09.5902

1701

Cukor

1702

Más cukor”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2005. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlen alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 155., 2005.6.17., 1. o.

1

(2)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 883/2005/EK rendelettel (HL L 148., 2005.6.11., 5. o.) módosított rendelet.

2

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/39

---

A BIZOTTSÁG 1498/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

a cukor intervenciós hivatalok által történő felvásárlása és értékesítése tekintetében az 1260/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló 1262/2001/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1262/2001/EK bizottsági rendelet (2) 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intervenciós hivatalok előírhatják, hogy az intervenciós célra szállított cukrot polietilénnel bélelt jutazsákokba csomagolják. |
| --- | --- |

(1)

Az 1262/2001/EK bizottsági rendelet (2) 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intervenciós hivatalok előírhatják, hogy az intervenciós célra szállított cukrot polietilénnel bélelt jutazsákokba csomagolják.

| (2) | Az elmúlt években az élelmiszerek új csomagolási típusait fejlesztették ki. Az ezen új csomagolási típusokat megkövetelő intervenciós hivataloknak elő kell írniuk, hogy ezek a csomagolások feleljenek meg az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírásainak. |
| --- | --- |

(2)

Az elmúlt években az élelmiszerek új csomagolási típusait fejlesztették ki. Az ezen új csomagolási típusokat megkövetelő intervenciós hivataloknak elő kell írniuk, hogy ezek a csomagolások feleljenek meg az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) előírásainak.

| (3) | Az 1262/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1262/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1262/2001/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben egy intervenciós hivatal a cukor szállítását az első albekezdésben előírtaktól eltérő típusú csomagolásban követeli meg vagy fogadja el, a hivatal előírja, hogy ennek a csomagolásnak meg kell felelnie az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott követelményeknek. Az intervenciós hivatal konkrétan meghatározhatja a csomagolás minőségét.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 178., 2001.6.30., 48. o.

2

(3)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

3

(4)  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.”

4

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/40

---

A BIZOTTSÁG 1499/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

a Spanyolország lobogója alatt az I. és II. ICES-övezetben (norvég vizek) közlekedő hajóknak a foltos tőkehalra vonatkozó halászati tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő 2005-re. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról szóló, 2004. december 22-i 27/2005/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő 2005-re.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajók általi halászata kimerítette a 2005-re kitűzött kvótát.

| (3) | Ezért szükséges az ezen állomány halászatának megtiltása, valamint annak a fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása, |
| --- | --- |

(3)

Ezért szükséges az ezen állomány halászatának megtiltása, valamint annak a fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára 2005-re kitűzött, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban bejegyzett halászhajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. Az e halászhajók által az ezen időpont után kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Jörgen HOLMQUIST

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 12., 2005.1.14., 1. o. A legutóbb az 1300/2005/EK rendelettel (HL L 207., 2005.8.10., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Spanyolország |
| --- | --- |
| Állomány | HAD/1N2AB. |
| Faj | Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) |
| Övezet | I., II. (norvég vizek) |
| Időpont | 2005. június 30. |

Tagállam

Spanyolország

Állomány

HAD/1N2AB.

Faj

Foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus)

Övezet

I., II. (norvég vizek)

Időpont

2005. június 30.

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/42

---

A BIZOTTSÁG 1500/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

az árpa exportjára az 1058/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1058/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest. |
| --- | --- |

(2)

A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1058/2005/EK rendeletben közzétett, az árpa export-visszatérítésére vonatkozó pályázati felhívásra válaszul beérkezett, 2005. szeptember 9. és 15. között értesített pályázatokkal kapcsolatban semmilyen intézkedést nem kell tenni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 12. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.7., 50. o.) rendelet.

3

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/43

---

A BIZOTTSÁG 1501/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

a zab exportjára az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos, Finnországban és Svédországban a 2005/2006-ös gazdasági évre foganatosítandó különleges intervenciós intézkedésről szóló, 2005. szeptember 2-i 1438/2005/EK bizottsági rendeletre (3),

mivel:

| (1) | Az 1438/2005/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia, és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1438/2005/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia, és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre.

| (2) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A zab export-visszatérítésére vonatkozóan az 1438/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. szeptember 9. és 15. között benyújtott ajánlatok nem kerülnek elbírálásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. szeptember 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 228., 2005.9.3., 5. o.

3

---

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/44

---

A BIZOTTSÁG 1502/2005/EK RENDELETE

(2005. szeptember 15.)

az 1059/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a közönséges búza exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1059/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. szeptember 9. és 15. között meghirdetett pályázatok esetében, az 1059/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 6,00 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. szeptember 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. augusztus 15-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 174., 2005.7.7., 15. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 16.9.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 240/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 240/45

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. október 20.)

a Spanyolország által végrehajtott C 38/03 állami támogatásról (további szerkezetátalakítási támogatás a spanyol állami hajógyáraknak)

(az értesítés a C(2004) 3918. számú dokumentummal történt)

(Csak a spanyol nyelvű változat hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/652/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az egyes szerkezetátalakítás alatt álló hajógyáraknak nyújtott támogatásról szóló, 1997. június 2-i 1013/97/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a hajógyártás támogatására vonatkozó új szabályok létrehozásáról szóló, 1998. június 29-i 1540/98/EK tanácsi rendeletre (2),

miután az érdekelt feleket felkérték észrevételeik benyújtására a fent említett rendelkezések (3) alapján és tekintettel az észrevételeikre,

mivel:

I.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | Az 1013/97/EK rendelet alapján, 1997. augusztus 6-i határozatában (4) a Bizottság körülbelül 1,9 milliárd euró összegű szerkezetátalakítási támogatást engedélyezett spanyol állami hajógyárak számára. Mind a határozat, mind az 1013/97/EK tanácsi rendelet szerint a támogatás jóváhagyásának feltétele az volt, hogy szerkezetátalakítás céljából több támogatást nem nyújtanak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1013/97/EK rendelet alapján, 1997. augusztus 6-i határozatában (4) a Bizottság körülbelül 1,9 milliárd euró összegű szerkezetátalakítási támogatást engedélyezett spanyol állami hajógyárak számára. Mind a határozat, mind az 1013/97/EK tanácsi rendelet szerint a támogatás jóváhagyásának feltétele az volt, hogy szerkezetátalakítás céljából több támogatást nem nyújtanak.

| (2) | A 2000., 2001. és 2002. évben a Sociedad Estatal de Participationes Industriales állami holdingtársaság (a továbbiakban: „SEPI”) összesen 1 477 millió euró összegben nyújtott tőkejuttatást az IZAR Construcciones Navales számára (a továbbiakban: „IZAR”). A Bizottság 2002. november 8-án és 2003. január 14-én kelt levelében tájékoztatást kért ebben az ügyben. |
| --- | --- |

(2)

A 2000., 2001. és 2002. évben a Sociedad Estatal de Participationes Industriales állami holdingtársaság (a továbbiakban: „SEPI”) összesen 1 477 millió euró összegben nyújtott tőkejuttatást az IZAR Construcciones Navales számára (a továbbiakban: „IZAR”). A Bizottság 2002. november 8-án és 2003. január 14-én kelt levelében tájékoztatást kért ebben az ügyben.

| (3) | A Bizottság kezdeményezte 2003. május 27-i határozatában az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárást (a továbbiakban: „a megnyitás”) azon ügyletek vonatkozásában, amelyek folytán a SEPI 1 477 millió eurót juttatott az IZAR-nak. A spanyol hatóságokat a Bizottság 2003. május 28-án kelt levelében tájékoztatta a határozatról. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság kezdeményezte 2003. május 27-i határozatában az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárást (a továbbiakban: „a megnyitás”) azon ügyletek vonatkozásában, amelyek folytán a SEPI 1 477 millió eurót juttatott az IZAR-nak. A spanyol hatóságokat a Bizottság 2003. május 28-án kelt levelében tájékoztatta a határozatról.

| (4) | Spanyolország 2003. július 11-én, 2003. július 29-én, 2003. augusztus 11-én, 2004. január 19-én, 2004. február 23-án, 2004. április 14-én és 2004. július 26-án kelt levelében benyújtotta észrevételeit az eljárás megnyitásáról. |
| --- | --- |

(4)

Spanyolország 2003. július 11-én, 2003. július 29-én, 2003. augusztus 11-én, 2004. január 19-én, 2004. február 23-án, 2004. április 14-én és 2004. július 26-án kelt levelében benyújtotta észrevételeit az eljárás megnyitásáról.

| (5) | Az eljárás megnyitását követően a Bizottság észrevételeket vett át a Royal Van Lent Shipyardtól, annak 2003. szeptember 24-én kelt levelében, egy, a neve elhallgatását kérő féltől, annak 2003. szeptember 24-én kelt levelében és az IZAR-tól, annak 2003. október 6-án kelt levelében. Ezeket az észrevételeket 2003. október 13-i levélben továbbították Spanyolországnak. Spanyolország 2003. november 10-én kelt levelében tette meg észrevételeit. 2003. november 17-én az IZAR az Elsőfokú Bírósághoz keresetet (5) nyújtott be a Bizottság ellen, amelyben az eljárás megnyitásának megsemmisítését kérelmezte. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megnyitását követően a Bizottság észrevételeket vett át a Royal Van Lent Shipyardtól, annak 2003. szeptember 24-én kelt levelében, egy, a neve elhallgatását kérő féltől, annak 2003. szeptember 24-én kelt levelében és az IZAR-tól, annak 2003. október 6-án kelt levelében. Ezeket az észrevételeket 2003. október 13-i levélben továbbították Spanyolországnak. Spanyolország 2003. november 10-én kelt levelében tette meg észrevételeit. 2003. november 17-én az IZAR az Elsőfokú Bírósághoz keresetet (5) nyújtott be a Bizottság ellen, amelyben az eljárás megnyitásának megsemmisítését kérelmezte.

II.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (6) | 2000 júliusában a SEPI minden állami tulajdonban lévő, katonai és polgári hajógyár, illetve kapcsolódó tevékenység – amelyek ebben az időben társaságokként működtek – egy csoportba való egyesítéséről határozott. Minden polgári hajógyárat és kapcsolódó tevékenységet ezért 2000. július 20-án a BAZAN megvásárolt és azok azután a BAZAN-nal egyesültek, amely ezt követően IZAR-ra változtatta a nevét. |
| --- | --- |

(6)

2000 júliusában a SEPI minden állami tulajdonban lévő, katonai és polgári hajógyár, illetve kapcsolódó tevékenység – amelyek ebben az időben társaságokként működtek – egy csoportba való egyesítéséről határozott. Minden polgári hajógyárat és kapcsolódó tevékenységet ezért 2000. július 20-án a BAZAN megvásárolt és azok azután a BAZAN-nal egyesültek, amely ezt követően IZAR-ra változtatta a nevét.

| (7) | Az IZAR elsősorban a következő telephelyeken folytatja polgári tevékenységeit: Astilleros de Cadiz („Cadiz”), Astilleros de Puerto Real („Puerto Real”), Astilleros de Sestao („Sestao”), Astilleros de Sevilla („Sevilla”), Juliana Constructora Gijonesa („Juliana”), Fábrica de Manises („Manises”), Astilleros de Fene („Fene”). Az IZAR három elsősorban katonai hajóépítő telephellyel is rendelkezik Ferrolban, Cartagenában és San Fernandóban. |
| --- | --- |

(7)

Az IZAR elsősorban a következő telephelyeken folytatja polgári tevékenységeit: Astilleros de Cadiz („Cadiz”), Astilleros de Puerto Real („Puerto Real”), Astilleros de Sestao („Sestao”), Astilleros de Sevilla („Sevilla”), Juliana Constructora Gijonesa („Juliana”), Fábrica de Manises („Manises”), Astilleros de Fene („Fene”). Az IZAR három elsősorban katonai hajóépítő telephellyel is rendelkezik Ferrolban, Cartagenában és San Fernandóban.

| (8) | A vizsgálat a következő SEPI-től származó tőkejuttatásokra vonatkozik: a BAZAN-nak 2000. július 28-án nyújtott 1 322,227 millió euró (220 milliárd ESP), az IZAR-nak 2001-ben nyújtott 105,171 millió euró és az IZAR-nak 2002-ben nyújtott 50,000 millió euró. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálat a következő SEPI-től származó tőkejuttatásokra vonatkozik: a BAZAN-nak 2000. július 28-án nyújtott 1 322,227 millió euró (220 milliárd ESP), az IZAR-nak 2001-ben nyújtott 105,171 millió euró és az IZAR-nak 2002-ben nyújtott 50,000 millió euró.

| (9) | A megnyitó határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy a SEPI által az IZAR-nak nyújtott tőke olyan gazdasági előnyökhöz juttathatja a polgári hajógyártást, amelyben kereskedelmi forrásból aligha részesültek volna. Az intézkedések ezért valószínűleg állami támogatást képeztek. Természeténél fogva az ilyen támogatás valószínűleg torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(9)

A megnyitó határozatban a Bizottság megjegyezte, hogy a SEPI által az IZAR-nak nyújtott tőke olyan gazdasági előnyökhöz juttathatja a polgári hajógyártást, amelyben kereskedelmi forrásból aligha részesültek volna. Az intézkedések ezért valószínűleg állami támogatást képeztek. Természeténél fogva az ilyen támogatás valószínűleg torzítja a versenyt.

| (10) | A polgári hajógyárak közelmúltbeli története alapján a Bizottság ezért arra gyanakodott, hogy a polgári hajógyárak pénzügyi támogatásban részesültek az IZAR-nak adott tőkejuttatáson keresztül, és kételkedett abban, hogy az ilyen támogatás megfelelne a hajógyártás állami támogatására vonatkozó szabályoknak. Ezen állami támogatási eljárásnak ezért az a célkitűzése, hogy tisztázza, az IZAR-nak nyújtott tőke előnyt jelentett-e a polgári hajógyáraknak vagy más polgári tevékenységeknek. |
| --- | --- |

(10)

A polgári hajógyárak közelmúltbeli története alapján a Bizottság ezért arra gyanakodott, hogy a polgári hajógyárak pénzügyi támogatásban részesültek az IZAR-nak adott tőkejuttatáson keresztül, és kételkedett abban, hogy az ilyen támogatás megfelelne a hajógyártás állami támogatására vonatkozó szabályoknak. Ezen állami támogatási eljárásnak ezért az a célkitűzése, hogy tisztázza, az IZAR-nak nyújtott tőke előnyt jelentett-e a polgári hajógyáraknak vagy más polgári tevékenységeknek.

III.   ÉSZREVÉTELEK AZ ÉRDEKELT FELEKTŐL

| (11) | A Bizottság három féltől vett át észrevételeket. Egy, a neve elhallgatását kérő fél közös, erre és a C-40/00 sz. állami támogatási ügyre (6) vonatkozó észrevételt tett. Azt hangsúlyozta, hogy a vizsgált támogatás a kedvtelési célú hajók piacán komoly torzulást hozott létre. A Royal van Lent Shipyard B.V.-től ugyanebben és a C-40/00 sz. ügyben egy másik közös észrevételt is átvettek. A társaság állítása szerint a spanyol kormány által az elmúlt évek során nyújtott támogatások különösen sértettek számos versenytársat a megajachtok piacán. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság három féltől vett át észrevételeket. Egy, a neve elhallgatását kérő fél közös, erre és a C-40/00 sz. állami támogatási ügyre (6) vonatkozó észrevételt tett. Azt hangsúlyozta, hogy a vizsgált támogatás a kedvtelési célú hajók piacán komoly torzulást hozott létre. A Royal van Lent Shipyard B.V.-től ugyanebben és a C-40/00 sz. ügyben egy másik közös észrevételt is átvettek. A társaság állítása szerint a spanyol kormány által az elmúlt évek során nyújtott támogatások különösen sértettek számos versenytársat a megajachtok piacán.

| (12) | A Bizottság az IZAR-tól is vett át észrevételeket. Az IZAR állítása szerint az érintett tőkejuttatások az EK-Szerződés 296. cikke alá tartoznak, és bármilyen, a kereskedelem torzulásával kapcsolatos problémát az EK-Szerződés 298. cikkének együttműködési eljárásával összefüggésben kell kezelni. Az IZAR azt is állítja, hogy a SEPI által juttatott tőke nem állami forrás, mindenesetre a piaci befektető elve vonatkozik rá. Az IZAR végül azt állítja, hogy a spanyol állami hajógyáraknak 1997-ben juttatott bármilyen támogatás visszakövetelésének lehetősége elfogadhatatlan, mivel az létező támogatás. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az IZAR-tól is vett át észrevételeket. Az IZAR állítása szerint az érintett tőkejuttatások az EK-Szerződés 296. cikke alá tartoznak, és bármilyen, a kereskedelem torzulásával kapcsolatos problémát az EK-Szerződés 298. cikkének együttműködési eljárásával összefüggésben kell kezelni. Az IZAR azt is állítja, hogy a SEPI által juttatott tőke nem állami forrás, mindenesetre a piaci befektető elve vonatkozik rá. Az IZAR végül azt állítja, hogy a spanyol állami hajógyáraknak 1997-ben juttatott bármilyen támogatás visszakövetelésének lehetősége elfogadhatatlan, mivel az létező támogatás.

IV.   SPANYOLORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (13) | Az eljárás során Spanyolország a következő érveket nyújtotta be a Bizottságnak arról, hogy véleménye szerint az érintett tőkejuttatások miért nem minősíthetőek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(13)

Az eljárás során Spanyolország a következő érveket nyújtotta be a Bizottságnak arról, hogy véleménye szerint az érintett tőkejuttatások miért nem minősíthetőek állami támogatásnak.

| (14) | Először is, Spanyolország állítása szerint a SEPI egy piacgazdaságban magánbefektetőként járt el, amelynek célja a nyereség maximalizálása, és a Bizottság nem bizonyította, hogy a SEPI forrásai állami forrásból származnak vagy az államnak tulajdoníthatóak. |
| --- | --- |

(14)

Először is, Spanyolország állítása szerint a SEPI egy piacgazdaságban magánbefektetőként járt el, amelynek célja a nyereség maximalizálása, és a Bizottság nem bizonyította, hogy a SEPI forrásai állami forrásból származnak vagy az államnak tulajdoníthatóak.

| (15) | Továbbá a tőkét a BAZAN társaságra vonatkozó tervvel összefüggésben juttatták, amely katonai társaság volt. A tőkét ezen 1998-ban kidolgozott tervvel kapcsolatos számos költség fedezésére juttatták. Különösen a volt BAZAN alkalmazottak korkedvezményes nyugdíjazására vonatkozó szociális költségek úgynevezett kiszervezésével kapcsolatos [...] (7) millió eurót. Ezt az összeget a 2000–2002. év során a nyugdíjakat kifizető biztosítótársaságoknak kifizették. E kötelezettségek megnövekedett költségei Spanyolország szerint megmagyarázzák a SEPI kiegészítő tőkejuttatásait 2001-ben és 2002-ben az IZAR-nak. |
| --- | --- |

(15)

Továbbá a tőkét a BAZAN társaságra vonatkozó tervvel összefüggésben juttatták, amely katonai társaság volt. A tőkét ezen 1998-ban kidolgozott tervvel kapcsolatos számos költség fedezésére juttatták. Különösen a volt BAZAN alkalmazottak korkedvezményes nyugdíjazására vonatkozó szociális költségek úgynevezett kiszervezésével kapcsolatos [...] (7) millió eurót. Ezt az összeget a 2000–2002. év során a nyugdíjakat kifizető biztosítótársaságoknak kifizették. E kötelezettségek megnövekedett költségei Spanyolország szerint megmagyarázzák a SEPI kiegészítő tőkejuttatásait 2001-ben és 2002-ben az IZAR-nak.

| (16) | Ezen felül a BAZAN bizonyos számú korkedvezményes nyugdíjazottnak ilyen szociális költségekre körülbelül további [...] millió eurót fizetett ki közvetlenül. |
| --- | --- |

(16)

Ezen felül a BAZAN bizonyos számú korkedvezményes nyugdíjazottnak ilyen szociális költségekre körülbelül további [...] millió eurót fizetett ki közvetlenül.

| (17) | Spanyolország szerint a juttatott tőke fennmaradó része, [...] millió euró összegben, az új IZAR társaság katonai téren történő befektetéseinek fedezésére, valamint a katonai építések megnövekedett működőtőke-szükségletére volt szükséges. |
| --- | --- |

(17)

Spanyolország szerint a juttatott tőke fennmaradó része, [...] millió euró összegben, az új IZAR társaság katonai téren történő befektetéseinek fedezésére, valamint a katonai építések megnövekedett működőtőke-szükségletére volt szükséges.

| (18) | Spanyolország azt is leszögezte, hogy ezeket az intézkedéseket az EK-Szerződés 296. cikkével összefüggésben kell elemezni, mivel a tőkét a BAZAN-nak nyújtották, amely a tőkejuttatás idején Spanyolország szerint tisztán katonai társaság volt. |
| --- | --- |

(18)

Spanyolország azt is leszögezte, hogy ezeket az intézkedéseket az EK-Szerződés 296. cikkével összefüggésben kell elemezni, mivel a tőkét a BAZAN-nak nyújtották, amely a tőkejuttatás idején Spanyolország szerint tisztán katonai társaság volt.

| (19) | Továbbá Spanyolország annak lehetősége ellen érvelt, hogy az 1997-ben engedélyezett támogatásnak egy része összeegyeztethetetlenné váljon, amennyiben a Bizottság úgy nyilatkozna, hogy további jogellenes támogatást nyújtottak a spanyol állami hajógyáraknak. |
| --- | --- |

(19)

Továbbá Spanyolország annak lehetősége ellen érvelt, hogy az 1997-ben engedélyezett támogatásnak egy része összeegyeztethetetlenné váljon, amennyiben a Bizottság úgy nyilatkozna, hogy további jogellenes támogatást nyújtottak a spanyol állami hajógyáraknak.

| (20) | A harmadik felek által nyújtott észrevételekre reagálva Spanyolország teljes mértékben egyetért mindazzal, amit az IZAR leszögezett, és tagadja, hogy az IZAR-nak jelentős tevékenysége lenne a luxusjachtágazatban. |
| --- | --- |

(20)

A harmadik felek által nyújtott észrevételekre reagálva Spanyolország teljes mértékben egyetért mindazzal, amit az IZAR leszögezett, és tagadja, hogy az IZAR-nak jelentős tevékenysége lenne a luxusjachtágazatban.

| (21) | Az eljárás későbbi szakaszában Spanyolország a Bizottság által kért további információkat nyújtott be, azaz az IZAR polgári tevékenységének becsült veszteségeit 2000. július 1-jétől 2003. december 31-ig, valamint tájékoztatást az IZAR általános költségeiről ugyanebben az időszakban. |
| --- | --- |

(21)

Az eljárás későbbi szakaszában Spanyolország a Bizottság által kért további információkat nyújtott be, azaz az IZAR polgári tevékenységének becsült veszteségeit 2000. július 1-jétől 2003. december 31-ig, valamint tájékoztatást az IZAR általános költségeiről ugyanebben az időszakban.

V.   ÉRTÉKELÉS

| (22) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az Európai Bíróságok megalapozott joggyakorlata alapján a kereskedelem befolyásolásának feltétele akkor valósul meg, ha kedvezményezett társaság a tagállamok közötti kereskedelmet magában foglaló gazdasági tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

(22)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az Európai Bíróságok megalapozott joggyakorlata alapján a kereskedelem befolyásolásának feltétele akkor valósul meg, ha kedvezményezett társaság a tagállamok közötti kereskedelmet magában foglaló gazdasági tevékenységet folytat.

| (23) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja szerint, a támogatás olyan egyéb fajtái, amelyeket a Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel hozott határozatával határoz meg, a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. A Bizottság megjegyzi, hogy ez alapján a Tanács elfogadta az 1540/98/EK rendeletet (a továbbiakban: „a hajógyártási rendelet”), amely 1999. január 1-jétől 2003. december 31-ig volt hatályban. Bár az 1540/98/EK rendelet 2003. december 31-én lejárt és a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (8) nem érinti, a következetes gyakorlat érdekében a Bizottság – felhasználva széles körű megítélési mozgásterét – ezen esetben a rendeletet alkalmazni szándékozik. |
| --- | --- |

(23)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja szerint, a támogatás olyan egyéb fajtái, amelyeket a Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel hozott határozatával határoz meg, a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. A Bizottság megjegyzi, hogy ez alapján a Tanács elfogadta az 1540/98/EK rendeletet (a továbbiakban: „a hajógyártási rendelet”), amely 1999. január 1-jétől 2003. december 31-ig volt hatályban. Bár az 1540/98/EK rendelet 2003. december 31-én lejárt és a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (8) nem érinti, a következetes gyakorlat érdekében a Bizottság – felhasználva széles körű megítélési mozgásterét – ezen esetben a rendeletet alkalmazni szándékozik.

| (24) | A hajógyártás olyan gazdasági tevékenység, amely tagállamok közötti kereskedelmet foglal magában. Ezért a hajógyártásnak nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik. |
| --- | --- |

(24)

A hajógyártás olyan gazdasági tevékenység, amely tagállamok közötti kereskedelmet foglal magában. Ezért a hajógyártásnak nyújtott támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik.

| (25) | A Bizottság megjegyzi, hogy a hajógyártási rendelet szerint a „hajógyártás” önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártását jelenti. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy az IZAR gyárt ilyen hajókat, és következésképpen a rendelet által szabályozott vállalkozás. A Bizottság továbbá azt is megjegyzi, hogy a nevezett rendelet 2. cikke megállapítása szerint a hajógyártásra, hajójavításra és hajóátalakításra nyújtott támogatás csak akkor lehet összeegyeztethető a közös piaccal, ha a rendelet rendelkezéseinek megfelel. Ez a rendelkezés nemcsak az ilyen tevékenységeket folytató vállalkozásoknak, hanem a kapcsolódó jogalanyoknak nyújtott támogatásra is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság megjegyzi, hogy a hajógyártási rendelet szerint a „hajógyártás” önjáró tengerjáró kereskedelmi hajók gyártását jelenti. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy az IZAR gyárt ilyen hajókat, és következésképpen a rendelet által szabályozott vállalkozás. A Bizottság továbbá azt is megjegyzi, hogy a nevezett rendelet 2. cikke megállapítása szerint a hajógyártásra, hajójavításra és hajóátalakításra nyújtott támogatás csak akkor lehet összeegyeztethető a közös piaccal, ha a rendelet rendelkezéseinek megfelel. Ez a rendelkezés nemcsak az ilyen tevékenységeket folytató vállalkozásoknak, hanem a kapcsolódó jogalanyoknak nyújtott támogatásra is alkalmazandó.

| (26) | 1997 augusztusában az 1013/97/EK rendelet alapján a Bizottság a spanyol állami polgári hajógyárak számára kivételes szerkezetátalakítási támogatási csomagot hagyott jóvá, annak érdekében, hogy 1998 végére újra életképessé váljanak. Az előzőleg jóváhagyott támogatást is beleértve, a teljes csomag 318 milliárd pezeta (1,9 milliárd euró) volt. |
| --- | --- |

(26)

1997 augusztusában az 1013/97/EK rendelet alapján a Bizottság a spanyol állami polgári hajógyárak számára kivételes szerkezetátalakítási támogatási csomagot hagyott jóvá, annak érdekében, hogy 1998 végére újra életképessé váljanak. Az előzőleg jóváhagyott támogatást is beleértve, a teljes csomag 318 milliárd pezeta (1,9 milliárd euró) volt.

| (27) | A Tanács, amikor beleegyezését adta, hangsúlyozta a támogatási csomag „egyetlen és utolsó alkalommal” természetét. A spanyol kormány vállalta azt a kötelezettséget, hogy a hajógyárak nem részesülnek további támogatásban szerkezetátalakítási, megmentési, veszteség-ellentételezési vagy privatizációs célból. A támogatást jóváhagyó bizottsági határozathoz csatolt feltételek ezt tükrözték. A hajógyártási rendelet 5. cikke (1) bekezdése második albekezdésének első francia bekezdése szintén hangsúlyozta ezt. Ez a rendelkezés megállapítja, hogy semmilyen megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatást nem nyújthatnak olyan vállalkozásnak, amelynek ilyen támogatást nyújtottak az 1013/97/EK rendelet alapján. |
| --- | --- |

(27)

A Tanács, amikor beleegyezését adta, hangsúlyozta a támogatási csomag „egyetlen és utolsó alkalommal” természetét. A spanyol kormány vállalta azt a kötelezettséget, hogy a hajógyárak nem részesülnek további támogatásban szerkezetátalakítási, megmentési, veszteség-ellentételezési vagy privatizációs célból. A támogatást jóváhagyó bizottsági határozathoz csatolt feltételek ezt tükrözték. A hajógyártási rendelet 5. cikke (1) bekezdése második albekezdésének első francia bekezdése szintén hangsúlyozta ezt. Ez a rendelkezés megállapítja, hogy semmilyen megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatást nem nyújthatnak olyan vállalkozásnak, amelynek ilyen támogatást nyújtottak az 1013/97/EK rendelet alapján.

| (28) | Következésképpen az eredeti, 1997. augusztusi bizottsági határozat által engedélyezett támogatáson felüli támogatás a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tekintendő, kivéve ha más jogalap alapján jóváhagyták. |
| --- | --- |

(28)

Következésképpen az eredeti, 1997. augusztusi bizottsági határozat által engedélyezett támogatáson felüli támogatás a közös piaccal összeegyeztethetetlennek tekintendő, kivéve ha más jogalap alapján jóváhagyták.

| (29) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cadiz és Juliana hajógyárak az 1013/97/EK rendelet és a fent említett 1997-es bizottsági határozat által szabályozott vállalkozások voltak. Manises és Fene (ex Astano) kapcsolódó jogalanyok, mivel a vizsgált időszak alatt az IZAR hajóépítő társaság tulajdonában voltak, és ezért a hajógyártási rendelet 1. cikkének g) bekezdése alapján szintén e rendelet szabályozása alatt álltak. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cadiz és Juliana hajógyárak az 1013/97/EK rendelet és a fent említett 1997-es bizottsági határozat által szabályozott vállalkozások voltak. Manises és Fene (ex Astano) kapcsolódó jogalanyok, mivel a vizsgált időszak alatt az IZAR hajóépítő társaság tulajdonában voltak, és ezért a hajógyártási rendelet 1. cikkének g) bekezdése alapján szintén e rendelet szabályozása alatt álltak.

1.   A SEPI SZEREPE

| (30) | A hivatalos eljárást megnyitó határozatában a Bizottság úgy vélte, hogy a SEPI az állam nevében járt el, azaz a magatartása a különböző ügyletekben az államnak tulajdonítható. Spanyolország ezt megtámadta, illetve állítása szerint a SEPI az államtól függetlenül működik, és ezért a magatartása nem tulajdonítható államinak. Akárhogyan is, Spanyolország nézete szerint a SEPI piaci befektetőként cselekedett és ezért ebben az esetben a SEPI által nyújtott pénzeszközök nem tekinthetőek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(30)

A hivatalos eljárást megnyitó határozatában a Bizottság úgy vélte, hogy a SEPI az állam nevében járt el, azaz a magatartása a különböző ügyletekben az államnak tulajdonítható. Spanyolország ezt megtámadta, illetve állítása szerint a SEPI az államtól függetlenül működik, és ezért a magatartása nem tulajdonítható államinak. Akárhogyan is, Spanyolország nézete szerint a SEPI piaci befektetőként cselekedett és ezért ebben az esetben a SEPI által nyújtott pénzeszközök nem tekinthetőek állami támogatásnak.

| (31) | A Bizottság megjegyzi, hogy a SEPI olyan állami holdingtársaság, amely közvetlenül függ a Pénzügyminisztériumtól. A tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK irányelv módosításáról szóló, 2000. július 26-i 2000/52/EK bizottsági irányelv (9) értelmében, mint ilyen, közvállalkozásnak tekintendő, mivel tulajdonjoguk vagy pénzügyi részesedésük következtében a hatóságok a SEPI-re nézve közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhatnak. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság megjegyzi, hogy a SEPI olyan állami holdingtársaság, amely közvetlenül függ a Pénzügyminisztériumtól. A tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK irányelv módosításáról szóló, 2000. július 26-i 2000/52/EK bizottsági irányelv (9) értelmében, mint ilyen, közvállalkozásnak tekintendő, mivel tulajdonjoguk vagy pénzügyi részesedésük következtében a hatóságok a SEPI-re nézve közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhatnak.

| (32) | A Bíróság meghatározta, a pénzeszközök mikor tekintendők állami forrásnak. Például megállapította, hogy, még ha a kérdéses intézkedésnek megfelelő összegek nincsenek is állandó jelleggel az államkincstárban elhelyezve, az a tény, miszerint állandó állami ellenőrzés alatt, és ezért az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elégséges ahhoz, hogy állami forrásoknak minősüljenek (C-83/98 P sz. Franciaország kontra Ladbroke Racing és Bizottság (10) ügyben hozott bírósági ítélet). Ez egyértelműen vonatkozik a SEPI forrásaira. |
| --- | --- |

(32)

A Bíróság meghatározta, a pénzeszközök mikor tekintendők állami forrásnak. Például megállapította, hogy, még ha a kérdéses intézkedésnek megfelelő összegek nincsenek is állandó jelleggel az államkincstárban elhelyezve, az a tény, miszerint állandó állami ellenőrzés alatt, és ezért az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére állnak, elégséges ahhoz, hogy állami forrásoknak minősüljenek (C-83/98 P sz. Franciaország kontra Ladbroke Racing és Bizottság (10) ügyben hozott bírósági ítélet). Ez egyértelműen vonatkozik a SEPI forrásaira.

| (33) | A Bíróság további határozatot hozott (C-482/99 sz. Stardust marine (11) ügyben hozott bírósági ítélet), amely összefoglalja annak kritériumait, mikor tulajdonítható egy közvállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak. Erre, a Bíróság szerint, az ügy körülményeiből, illetve a meghozott intézkedés összefüggéseiből fakadó mutatókból lehet következtetni. |
| --- | --- |

(33)

A Bíróság további határozatot hozott (C-482/99 sz. Stardust marine (11) ügyben hozott bírósági ítélet), amely összefoglalja annak kritériumait, mikor tulajdonítható egy közvállalkozás által hozott támogatási intézkedés az államnak. Erre, a Bíróság szerint, az ügy körülményeiből, illetve a meghozott intézkedés összefüggéseiből fakadó mutatókból lehet következtetni.

| (34) | A Bíróság által nyújtott példák a mutatókra: az állami társaság integrációja a közigazgatás szerkezetében, tevékenységeinek természete, illetve ez utóbbiak piacon való gyakorlása magánszereplőkkel a szokásos versenyfeltételek mellett; a vállalkozás jogi formája (abban az értelemben, hogy a közjog vagy a rendes társasági jog vonatkozik-e rá); a hatóságok által a vállalkozás irányítására gyakorolt felügyelet intenzitása, vagy bármely más mutató, amely az adott ügyben kimutatja a hatóságok részvételét az intézkedés elfogadásában vagy annak valószínűtlenségét, hogy abban nem vettek volna részt, tekintettel az intézkedés terjedelmére, tartalmára vagy az abban foglalt feltételekre is. |
| --- | --- |

(34)

A Bíróság által nyújtott példák a mutatókra: az állami társaság integrációja a közigazgatás szerkezetében, tevékenységeinek természete, illetve ez utóbbiak piacon való gyakorlása magánszereplőkkel a szokásos versenyfeltételek mellett; a vállalkozás jogi formája (abban az értelemben, hogy a közjog vagy a rendes társasági jog vonatkozik-e rá); a hatóságok által a vállalkozás irányítására gyakorolt felügyelet intenzitása, vagy bármely más mutató, amely az adott ügyben kimutatja a hatóságok részvételét az intézkedés elfogadásában vagy annak valószínűtlenségét, hogy abban nem vettek volna részt, tekintettel az intézkedés terjedelmére, tartalmára vagy az abban foglalt feltételekre is.

| (35) | A SEPI különleges jogi formájú társaság, éves beszámolói például nem elérhetőek a spanyol cégbíróságon. A társaság felügyeletét az igazgatótanács gyakorolja, amelyet nagyrészben miniszterek és más a kormánnyal közvetlenül kapcsolatban álló személyek alkotnak. A tevékenységeik között találhatóak olyan természetűek, mint az állami tulajdonban lévő társaságok privatizációja, amely tevékenység szorosan kapcsolódik a kormányzati politikához. Továbbá, a SEPI a múltban tanúsított olyan, a hajógyárakra vonatkozó magatartást, amely végrehajtásának módja az államnak tulajdonítható, mint például 1997-ben az engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás egy részének nyújtása, valamint 1998-ban (12) a jogellenes támogatás nyújtása. Ugyancsak meg lehet jegyezni, hogy a SEPI más körülmények között is nyújt állami támogatást, például a spanyol széniparnak (13). |
| --- | --- |

(35)

A SEPI különleges jogi formájú társaság, éves beszámolói például nem elérhetőek a spanyol cégbíróságon. A társaság felügyeletét az igazgatótanács gyakorolja, amelyet nagyrészben miniszterek és más a kormánnyal közvetlenül kapcsolatban álló személyek alkotnak. A tevékenységeik között találhatóak olyan természetűek, mint az állami tulajdonban lévő társaságok privatizációja, amely tevékenység szorosan kapcsolódik a kormányzati politikához. Továbbá, a SEPI a múltban tanúsított olyan, a hajógyárakra vonatkozó magatartást, amely végrehajtásának módja az államnak tulajdonítható, mint például 1997-ben az engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás egy részének nyújtása, valamint 1998-ban (12) a jogellenes támogatás nyújtása. Ugyancsak meg lehet jegyezni, hogy a SEPI más körülmények között is nyújt állami támogatást, például a spanyol széniparnak (13).

| (36) | A fenti (31) és (32) pontból következik, hogy a SEPI pénzeszközei állami források. Továbbá, a fenti (33)–(35) pontból következik, hogy az ebben az esetben a hajóépítő társaságoknak nyújtott, a vizsgálat tárgyát képező pénzeszközeit az államnak kell tulajdonítani, amennyiben azokat nem a piacgazdasági elveknek megfelelő feltételek mellett nyújtották. |
| --- | --- |

(36)

A fenti (31) és (32) pontból következik, hogy a SEPI pénzeszközei állami források. Továbbá, a fenti (33)–(35) pontból következik, hogy az ebben az esetben a hajóépítő társaságoknak nyújtott, a vizsgálat tárgyát képező pénzeszközeit az államnak kell tulajdonítani, amennyiben azokat nem a piacgazdasági elveknek megfelelő feltételek mellett nyújtották.

| (37) | Az általános elv, amely az állam és az állami társaságok közötti pénzügyi tranzakciókra vonatkozik az úgynevezett piacgazdasági befektető elve. Mivel a SEPI pénzeszközei állami forrásnak számítanak, lényeges, hogy a hajóépítő leányvállalataival való (a leányvállalatok akár gazdasági tevékenységgel rendelkező társaságok, akár ilyen társaságok holdingtársaságai) gazdasági tranzakció során a SEPI teljes mértékben a piacgazdasági befektető elvének megfelelően járjon el. |
| --- | --- |

(37)

Az általános elv, amely az állam és az állami társaságok közötti pénzügyi tranzakciókra vonatkozik az úgynevezett piacgazdasági befektető elve. Mivel a SEPI pénzeszközei állami forrásnak számítanak, lényeges, hogy a hajóépítő leányvállalataival való (a leányvállalatok akár gazdasági tevékenységgel rendelkező társaságok, akár ilyen társaságok holdingtársaságai) gazdasági tranzakció során a SEPI teljes mértékben a piacgazdasági befektető elvének megfelelően járjon el.

| (38) | Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv (14) 5. cikkének feldolgozóipar-ágazatbeli közvállalkozásokra való alkalmazásáról szóló, a tagállamoknak címzett bizottsági közlemény (15) részletesen megmagyarázza a piacgazdasági befektető elvét. Amint azt a Bíróság, például a 40/85. sz. ügyben (16), ugyancsak megállapította, úgy lehet megfelelő módon megállapítani, hogy az intézkedés állami támogatás-e, ha azt a kritériumot alkalmazzák, hogy milyen mértékben lenne képes a vállalkozás a kérdéses összeghez azonos feltételek mellett a magántőkepiacon hozzáférni. Így folytatja, „nevezetesen, hasonló körülmények között, tekintettel a megtérülés előreláthatóságára és mellőzve minden szociális, regionális politikai és ágazati megfontolást, magánrészvényes lejegyezte-e volna a kérdéses tőkét”. |
| --- | --- |

(38)

Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv (14) 5. cikkének feldolgozóipar-ágazatbeli közvállalkozásokra való alkalmazásáról szóló, a tagállamoknak címzett bizottsági közlemény (15) részletesen megmagyarázza a piacgazdasági befektető elvét. Amint azt a Bíróság, például a 40/85. sz. ügyben (16), ugyancsak megállapította, úgy lehet megfelelő módon megállapítani, hogy az intézkedés állami támogatás-e, ha azt a kritériumot alkalmazzák, hogy milyen mértékben lenne képes a vállalkozás a kérdéses összeghez azonos feltételek mellett a magántőkepiacon hozzáférni. Így folytatja, „nevezetesen, hasonló körülmények között, tekintettel a megtérülés előreláthatóságára és mellőzve minden szociális, regionális politikai és ágazati megfontolást, magánrészvényes lejegyezte-e volna a kérdéses tőkét”.

| (39) | A Bizottság nem zárja ki, hogy a SEPI által nyújtott pénzeszközök támogatásmentesek lehetnek, amennyiben a SEPI intézkedései megfelelnek a piaci befektető elvének. A Bizottság ezért értékeli, hogy az ellenőrzés alatt álló tőkejuttatás esetében a SEPI a piaci befektető elve szerint járt-e el. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság nem zárja ki, hogy a SEPI által nyújtott pénzeszközök támogatásmentesek lehetnek, amennyiben a SEPI intézkedései megfelelnek a piaci befektető elvének. A Bizottság ezért értékeli, hogy az ellenőrzés alatt álló tőkejuttatás esetében a SEPI a piaci befektető elve szerint járt-e el.

2.   A SEPI ÁLTAL A BAZAN/IZAR-NAK NYÚJTOTT TŐKEJUTTATÁSOK TÁMOGATÁSTARTALMA

a)   Támogatás tisztán katonai társaságnak

| (40) | Spanyolország állítása szerint 2000. július 28-án, amikor a BAZAN a fő tőkejuttatásban részesült, tisztán katonai társaság volt, mivel még nem egyesült az általa nemrégen átvett polgári hajógyár társaságokkal. Ezért Spanyolország azzal érvel, hogy a BAZAN-nak nyújtott bármilyen támogatás az EK-Szerződés 296. cikkében előírt eltérést élvezi. |
| --- | --- |

(40)

Spanyolország állítása szerint 2000. július 28-án, amikor a BAZAN a fő tőkejuttatásban részesült, tisztán katonai társaság volt, mivel még nem egyesült az általa nemrégen átvett polgári hajógyár társaságokkal. Ezért Spanyolország azzal érvel, hogy a BAZAN-nak nyújtott bármilyen támogatás az EK-Szerződés 296. cikkében előírt eltérést élvezi.

| (41) | A Bizottság nem ért ezzel egyet, és megjegyzi, hogy a tőke nyújtásának időpontjában a BAZAN tulajdonában állt minden érintett polgári hajógyár és kapcsolódó tevékenység. Az, hogy a polgári tevékenységek a BAZAN tulajdonában mint 100 %-os tulajdonú leányvállalatok vagy mint eszközök álltak, nem lehet fontos. Azt is meg lehet jegyezni, hogy a polgári leányvállalatok két hónappal később egyesültek a BAZAN-nal. A pénzeszközök kedvezményezett általi végleges felhasználása az, ami vonatkozik arra, hogy a támogatás potenciálisan torzítja-e a polgári hajógyárak közötti versenyt a közös piacon. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság nem ért ezzel egyet, és megjegyzi, hogy a tőke nyújtásának időpontjában a BAZAN tulajdonában állt minden érintett polgári hajógyár és kapcsolódó tevékenység. Az, hogy a polgári tevékenységek a BAZAN tulajdonában mint 100 %-os tulajdonú leányvállalatok vagy mint eszközök álltak, nem lehet fontos. Azt is meg lehet jegyezni, hogy a polgári leányvállalatok két hónappal később egyesültek a BAZAN-nal. A pénzeszközök kedvezményezett általi végleges felhasználása az, ami vonatkozik arra, hogy a támogatás potenciálisan torzítja-e a polgári hajógyárak közötti versenyt a közös piacon.

b)   A pénzeszközök szociális költségekre való felhasználása

| (42) | Az eljárás megnyitásakor a Bizottságnak kétségei voltak arra vonatkozóan, hogy a BAZAN múltjával (2000 júliusa előtt) kapcsolatos szociális költségek kizárólag a katonai termeléshez kapcsolódtak-e, mivel a BAZAN a múltban, úgy tűnik, gyártott néhány polgári hajót. A Bizottság ezért kételkedett abban, hogy az e költségek fedezésére nyújtott pénzeszközök az EK-Szerződés 296. cikke alá tartoznak. |
| --- | --- |

(42)

Az eljárás megnyitásakor a Bizottságnak kétségei voltak arra vonatkozóan, hogy a BAZAN múltjával (2000 júliusa előtt) kapcsolatos szociális költségek kizárólag a katonai termeléshez kapcsolódtak-e, mivel a BAZAN a múltban, úgy tűnik, gyártott néhány polgári hajót. A Bizottság ezért kételkedett abban, hogy az e költségek fedezésére nyújtott pénzeszközök az EK-Szerződés 296. cikke alá tartoznak.

| (43) | A Bizottság megjegyzi, hogy a BAZAN múltjával kapcsolatos szociális költségek valóban megfelelnek a teljes nyújtott tőke egy részének. Spanyolország bizonyítani tudta, hogy [...] millió eurót külső biztosítótársaságoknak nyújtottak, a volt katonai hajógyárak korkedvezményes nyugdíj költségeinek fedezeteként. Ez az összeg megfelel a 2000-ben nyújtott tőke egy részének, valamint a 2001-ben és 2002-ben nyújtott teljes tőkének. A kiegészítő tőkejuttatásokat 2001-ben és 2002-ben e korkedvezményes nyugdíjak váratlan megnövekedett költségei motiválták. Spanyolország azzal is érvelt, hogy a BAZAN közvetlenül kifizetett további [...] millió eurót egyes korkedvezményesen nyugdíjazott BAZAN-alkalmazottaknak. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság megjegyzi, hogy a BAZAN múltjával kapcsolatos szociális költségek valóban megfelelnek a teljes nyújtott tőke egy részének. Spanyolország bizonyítani tudta, hogy [...] millió eurót külső biztosítótársaságoknak nyújtottak, a volt katonai hajógyárak korkedvezményes nyugdíj költségeinek fedezeteként. Ez az összeg megfelel a 2000-ben nyújtott tőke egy részének, valamint a 2001-ben és 2002-ben nyújtott teljes tőkének. A kiegészítő tőkejuttatásokat 2001-ben és 2002-ben e korkedvezményes nyugdíjak váratlan megnövekedett költségei motiválták. Spanyolország azzal is érvelt, hogy a BAZAN közvetlenül kifizetett további [...] millió eurót egyes korkedvezményesen nyugdíjazott BAZAN-alkalmazottaknak.

| (44) | A BAZAN katonai múltjával kapcsolatos szociális költségek azonban nem fedezik a SEPI által nyújtott teljes tőke összegét. Továbbá a Bizottság számára nem nyújtottak meggyőző információt további működőtőke szükségességéről a katonai hajógyárak részére, illetve nem szolgáltak meggyőző érvvel arról, hogy miért kell a katonai hajógyártás befektetéseit teljes mértékben saját tőkével finanszírozni, többnyire hitelek helyett, amely az általános piaci magatartás lenne. Így Spanyolország nem bizonyította, hogy a SEPI által az IZAR-nak nyújtott pénzeszközök teljes felhasználása katonai célokat szolgált. |
| --- | --- |

(44)

A BAZAN katonai múltjával kapcsolatos szociális költségek azonban nem fedezik a SEPI által nyújtott teljes tőke összegét. Továbbá a Bizottság számára nem nyújtottak meggyőző információt további működőtőke szükségességéről a katonai hajógyárak részére, illetve nem szolgáltak meggyőző érvvel arról, hogy miért kell a katonai hajógyártás befektetéseit teljes mértékben saját tőkével finanszírozni, többnyire hitelek helyett, amely az általános piaci magatartás lenne. Így Spanyolország nem bizonyította, hogy a SEPI által az IZAR-nak nyújtott pénzeszközök teljes felhasználása katonai célokat szolgált.

c)   A polgári tevékenységek veszteségfedezete

| (45) | Spanyolország benyújtotta a Bizottságnak az IZAR polgári tevékenységeire vonatkozó becsült pénzügyi eredményeit a 2000–2003. évig. Ez a tájékoztatás az IZAR-on belüli polgári tevékenységek teljes veszteségét 290 millió euróban tünteti fel, amint azt a 1. táblázat részletezi.
  1. táblázat
  Az IZAR polgári tevékenységeinek becsült eredménye 2000-től 2003-ig (17)














  (millió EUR) |
| --- | --- |
| | Gijon | Sestao | Pto Real | Sevilla | Cadiz | Fene | Manises | Összesen |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 80,2 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 103,6 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 59,9 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 46,4 |
| Összesen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 290,1 |

(45)

Spanyolország benyújtotta a Bizottságnak az IZAR polgári tevékenységeire vonatkozó becsült pénzügyi eredményeit a 2000–2003. évig. Ez a tájékoztatás az IZAR-on belüli polgári tevékenységek teljes veszteségét 290 millió euróban tünteti fel, amint azt a 1. táblázat részletezi.

1. táblázat

Az IZAR polgári tevékenységeinek becsült eredménye 2000-től 2003-ig (17)

(millió EUR)

Gijon

Sestao

Pto Real

Sevilla

Cadiz

Fene

Manises

Összesen

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 80,2

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 103,6

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 59,9

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 46,4

Összesen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 290,1

| (46) | A rendkívüli nyereségek utáni eredmények benyújtásra kerültek, amely nyereségek különösen Puerto Realra, Sestaóra és Sevillára voltak hatással, annak következtében, hogy ezeknek a társaságoknak a könyv szerinti értékük pozitív volt, amikor a BAZAN jelképes áron felvásárolta őket. A táblázat alapján levonható a következtetés, miszerint az IZAR a civil tevékenységeiben képződött veszteségeket 290 millió euró összértékben fedezte a 2000. július 1-je és 2003. december 31-e közötti időszak folyamán. |
| --- | --- |

(46)

A rendkívüli nyereségek utáni eredmények benyújtásra kerültek, amely nyereségek különösen Puerto Realra, Sestaóra és Sevillára voltak hatással, annak következtében, hogy ezeknek a társaságoknak a könyv szerinti értékük pozitív volt, amikor a BAZAN jelképes áron felvásárolta őket. A táblázat alapján levonható a következtetés, miszerint az IZAR a civil tevékenységeiben képződött veszteségeket 290 millió euró összértékben fedezte a 2000. július 1-je és 2003. december 31-e közötti időszak folyamán.

| (47) | Spanyolország továbbá tájékoztatást nyújtott az IZAR központi költségeivel kapcsolatban, amelyeket az 1. táblázat eredményeinek kiszámításakor nem terheltek ki a polgári tevékenységekre. A központi költségek teljes összege a 2000 és 2003 közötti időszakban [...] millió euró volt. Ez alatt az időszak alatt a polgári tevékenységek részesedése az IZAR forgalmából [...] % volt. Ennek kulcsként való felhasználása a központi költségek elosztásában a polgári tevékenységek további 74 millió euró veszteségét jelentené az érintett időszak során. |
| --- | --- |

(47)

Spanyolország továbbá tájékoztatást nyújtott az IZAR központi költségeivel kapcsolatban, amelyeket az 1. táblázat eredményeinek kiszámításakor nem terheltek ki a polgári tevékenységekre. A központi költségek teljes összege a 2000 és 2003 közötti időszakban [...] millió euró volt. Ez alatt az időszak alatt a polgári tevékenységek részesedése az IZAR forgalmából [...] % volt. Ennek kulcsként való felhasználása a központi költségek elosztásában a polgári tevékenységek további 74 millió euró veszteségét jelentené az érintett időszak során.

| (48) | Így összességében az IZAR polgári tevékenységei a 2000 és 2003 közötti időszak során 364 millió euró becsült veszteséget termeltek. |
| --- | --- |

(48)

Így összességében az IZAR polgári tevékenységei a 2000 és 2003 közötti időszak során 364 millió euró becsült veszteséget termeltek.

| (49) | Amikor a BAZAN megszerezte a polgári tevékenységeket, korlátozott pénzügyi forrásokkal rendelkezett (100 millió euró saját tőke 1999 végére). Továbbá úgy tűnik (az IZAR éves beszámolója alapján), hogy körülbelül [...] millió euró veszteséget termelt a katonai tevékenységeiben 2000-től 2002-ig. Ezért megállapítható, hogy az IZAR polgári tevékenységeinek veszteségeit a 2000-es évben nyújtott tőkejuttatással kellett fedezni. |
| --- | --- |

(49)

Amikor a BAZAN megszerezte a polgári tevékenységeket, korlátozott pénzügyi forrásokkal rendelkezett (100 millió euró saját tőke 1999 végére). Továbbá úgy tűnik (az IZAR éves beszámolója alapján), hogy körülbelül [...] millió euró veszteséget termelt a katonai tevékenységeiben 2000-től 2002-ig. Ezért megállapítható, hogy az IZAR polgári tevékenységeinek veszteségeit a 2000-es évben nyújtott tőkejuttatással kellett fedezni.

| (50) | A következő értékelendő kérdés az, hogy hasonló körülmények között, tekintettel a megtérülés előreláthatóságára és mellőzve minden szociális, regionális politikai és ágazati megfontolást, magánrészvényes hajlandó lett volna-e a kérdéses felhasználásra nyújtani a tőkét. A Bíróság megállapítása szerint úgy lehet megfelelő módon megállapítani, hogy a tőkejuttatás állami támogatás-e, ha azt a kritériumot, az úgynevezett magánbefektetői vizsgálatot alkalmazzák, amely eldönti, milyen mértékben lenne képes a vállalkozás a kérdéses összeghez a magántőkepiacon hozzáférni (18). |
| --- | --- |

(50)

A következő értékelendő kérdés az, hogy hasonló körülmények között, tekintettel a megtérülés előreláthatóságára és mellőzve minden szociális, regionális politikai és ágazati megfontolást, magánrészvényes hajlandó lett volna-e a kérdéses felhasználásra nyújtani a tőkét. A Bíróság megállapítása szerint úgy lehet megfelelő módon megállapítani, hogy a tőkejuttatás állami támogatás-e, ha azt a kritériumot, az úgynevezett magánbefektetői vizsgálatot alkalmazzák, amely eldönti, milyen mértékben lenne képes a vállalkozás a kérdéses összeghez a magántőkepiacon hozzáférni (18).

| (51) | A Spanyolország által nyújtott tájékoztatás alapján egyértelmű, hogy a BAZAN által megvásárolt polgári társaságok 2000 júliusában gazdasági nehézségekkel küszködtek (lásd 2. táblázat).
  2. táblázat
  Könyv szerinti értékek és (Spanyolország által becsült) pénzügyi kockázatok 2000 júliusában








  (millió EUR) |
| --- | --- |
| Társaság | Könyv szerinti érték | Becsült kockázatok | Becsült nettó érték |
| A BAZAN/IZAR-nak az AESA által eladott társaságok |
| Puerto Real | [...] | [...] | [...] |
| Sestao | [...] | [...] | [...] |
| Sevilla | [...] | [...] | [...] |
| A BAZAN/IZAR-nak a SEPI által eladott társaságok |
| Cadiz | [...] | [...] | [...] |
| Juliana | [...] | [...] | [...] |
| Manises | [...] | [...] | [...] |
| Fene | [...] | [...] | [...] |
| Teljes összeg | 130,5 | 192,6 | – 62,1 |

(51)

A Spanyolország által nyújtott tájékoztatás alapján egyértelmű, hogy a BAZAN által megvásárolt polgári társaságok 2000 júliusában gazdasági nehézségekkel küszködtek (lásd 2. táblázat).

2. táblázat

Könyv szerinti értékek és (Spanyolország által becsült) pénzügyi kockázatok 2000 júliusában

(millió EUR)

Társaság

Könyv szerinti érték

Becsült kockázatok

Becsült nettó érték

A BAZAN/IZAR-nak az AESA által eladott társaságok

Puerto Real

[...]

[...]

[...]

Sestao

[...]

[...]

[...]

Sevilla

[...]

[...]

[...]

A BAZAN/IZAR-nak a SEPI által eladott társaságok

Cadiz

[...]

[...]

[...]

Juliana

[...]

[...]

[...]

Manises

[...]

[...]

[...]

Fene

[...]

[...]

[...]

Teljes összeg

130,5

192,6

– 62,1

| (52) | Továbbá nem volt jele a polgári tevékenységek több éve veszteséget termelő nehéz pénzügyi helyzete javulásának. Ezért kizárható, hogy a polgári tevékenységek a BAZAN/IZAR tulajdonaként elfogadható megtérülési mértéket eredményezhettek volna a múltbeli teljesítményük, valamint a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések hiányának következtében. Ezt a Spanyolország által nyújtott tájékoztatás megerősíti, amely leszögezi, hogy az IZAR minden egyes polgári tevékenysége minden évben 2000 óta működési veszteségeket termel, néhány kisebb kivételtől eltekintve. |
| --- | --- |

(52)

Továbbá nem volt jele a polgári tevékenységek több éve veszteséget termelő nehéz pénzügyi helyzete javulásának. Ezért kizárható, hogy a polgári tevékenységek a BAZAN/IZAR tulajdonaként elfogadható megtérülési mértéket eredményezhettek volna a múltbeli teljesítményük, valamint a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések hiányának következtében. Ezt a Spanyolország által nyújtott tájékoztatás megerősíti, amely leszögezi, hogy az IZAR minden egyes polgári tevékenysége minden évben 2000 óta működési veszteségeket termel, néhány kisebb kivételtől eltekintve.

| (53) | Ezeknél az indokoknál fogva megállapítható, hogy az IZAR nem tudott volna hitelhez vagy tőkéhez jutni a magántőkepiacon a polgári tevékenységek veszteségeinek fedezésére. Ezért a tőkenyújtás e tevékenységek részére nem felelt meg a magánbefektetői vizsgálatnak. Ugyanezeknél az okoknál fogva a SEPI nem várhatott hozamot ettől a tőkétől. Ezért ezek, a SEPI által az IZAR-nak nyújtott források nem feleltek meg a piacgazdasági befektető elvnek. Ezért a polgári tevékenységek felhasználására juttatott tőke állami támogatást képez az IZAR részére. Ez az állami támogatás jogellenes volt, mivel nem jelentették be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(53)

Ezeknél az indokoknál fogva megállapítható, hogy az IZAR nem tudott volna hitelhez vagy tőkéhez jutni a magántőkepiacon a polgári tevékenységek veszteségeinek fedezésére. Ezért a tőkenyújtás e tevékenységek részére nem felelt meg a magánbefektetői vizsgálatnak. Ugyanezeknél az okoknál fogva a SEPI nem várhatott hozamot ettől a tőkétől. Ezért ezek, a SEPI által az IZAR-nak nyújtott források nem feleltek meg a piacgazdasági befektető elvnek. Ezért a polgári tevékenységek felhasználására juttatott tőke állami támogatást képez az IZAR részére. Ez az állami támogatás jogellenes volt, mivel nem jelentették be a Bizottságnak.

| (54) | Továbbá levonható a következtetés, hogy ez a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal, mivel nem engedélyezhető mint szerkezetátalakítási támogatás, miután a fent említett indokok következtében ez a hajógyárak számára nem megengedett. A többi érintett tevékenység, Fene és Manises esetében azért nem engedélyezhető, mert Spanyolország nem terjesztett elő szerkezetátalakítási tervet. A támogatás a hajógyártási rendelet semmilyen más rendelkezése szerint sem hagyható jóvá. Továbbá a rendelkezésre álló információ alapján, a támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében előírt bármely más eltérés alapján sem lehetne engedélyezni. |
| --- | --- |

(54)

Továbbá levonható a következtetés, hogy ez a támogatás nem összeegyeztethető a közös piaccal, mivel nem engedélyezhető mint szerkezetátalakítási támogatás, miután a fent említett indokok következtében ez a hajógyárak számára nem megengedett. A többi érintett tevékenység, Fene és Manises esetében azért nem engedélyezhető, mert Spanyolország nem terjesztett elő szerkezetátalakítási tervet. A támogatás a hajógyártási rendelet semmilyen más rendelkezése szerint sem hagyható jóvá. Továbbá a rendelkezésre álló információ alapján, a támogatást az EK-Szerződés 87. cikke (2) és (3) bekezdésében előírt bármely más eltérés alapján sem lehetne engedélyezni.

| (55) | Amint azt a C-40/00. sz. ügyben hozott állami támogatási határozatban megállapították, 2000. szeptember 12-én az IZAR 192,1 millió eurót kitevő hitelt kamatostul visszafizetett a SEPI-nek. A pénzeszközöket 1999-ben nyújtották a Juliana, Cadiz és Manises társaságoknak, amelyeket ezt követően a BAZAN/IZAR 2000 júliusában átvett. Amint azt a C-40/00. sz. ügyben hozott határozat kijelentette, az e hitel visszafizetésével kapcsolatos információk felhasználásra kerülnek e vizsgálat során. |
| --- | --- |

(55)

Amint azt a C-40/00. sz. ügyben hozott állami támogatási határozatban megállapították, 2000. szeptember 12-én az IZAR 192,1 millió eurót kitevő hitelt kamatostul visszafizetett a SEPI-nek. A pénzeszközöket 1999-ben nyújtották a Juliana, Cadiz és Manises társaságoknak, amelyeket ezt követően a BAZAN/IZAR 2000 júliusában átvett. Amint azt a C-40/00. sz. ügyben hozott határozat kijelentette, az e hitel visszafizetésével kapcsolatos információk felhasználásra kerülnek e vizsgálat során.

| (56) | A Spanyolországtól átvett tájékoztató szerint, a polgári tevékenységek 2000-es évi jelentett veszteségei a fenti 1. táblázatban nem tartalmazzák a fent említett hitelek visszafizetését. |
| --- | --- |

(56)

A Spanyolországtól átvett tájékoztató szerint, a polgári tevékenységek 2000-es évi jelentett veszteségei a fenti 1. táblázatban nem tartalmazzák a fent említett hitelek visszafizetését.

| (57) | Nyilvánvaló, hogy a SEPI által 1999-ben nyújtott pénzeszközök a Juliana, Cadiz és Manises polgári társaságok előnyére váltak. Mivel azonban e hitelek visszafizetése az IZAR általános számlájáról történt, ennek hatásaként a három társaságnak, amelyeket később üzleti egységekké oszlattak fel, előnyére vált, hogy nem kellett visszafizetnie az érintett hiteleket. Így egyértelmű, hogy az IZAR volt az, amely a saját forrásaiból történt kifizetés által mentesítette Julianát, Cadizt és Manisest a hitelek visszafizetésének pénzügyi terhétől. |
| --- | --- |

(57)

Nyilvánvaló, hogy a SEPI által 1999-ben nyújtott pénzeszközök a Juliana, Cadiz és Manises polgári társaságok előnyére váltak. Mivel azonban e hitelek visszafizetése az IZAR általános számlájáról történt, ennek hatásaként a három társaságnak, amelyeket később üzleti egységekké oszlattak fel, előnyére vált, hogy nem kellett visszafizetnie az érintett hiteleket. Így egyértelmű, hogy az IZAR volt az, amely a saját forrásaiból történt kifizetés által mentesítette Julianát, Cadizt és Manisest a hitelek visszafizetésének pénzügyi terhétől.

| (58) | A Bizottság felmérte, hogy az IZAR által visszafizetett hiteleket finanszírozhatták-e volna az IZAR által piaci feltételek mellett felvett új hitel útján kapott pénzeszközökből. E szempont vonatkozásában a Bizottság úgy véli, hogy a 2000. évi tőkejuttatás nélkül, amelyről a fentiek kimutatták, hogy az IZAR polgári tevékenységeinek támogatására használták fel, az IZAR pénzügyi helyzete sokkal rosszabb lett volna, mint amilyen volt. Ennél az oknál fogva kizárható az IZAR piaci feltételek mellett való hitelhez jutása, amennyiben nem részesült volna a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásban, 364 milliós tőkejuttatás formájában. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság felmérte, hogy az IZAR által visszafizetett hiteleket finanszírozhatták-e volna az IZAR által piaci feltételek mellett felvett új hitel útján kapott pénzeszközökből. E szempont vonatkozásában a Bizottság úgy véli, hogy a 2000. évi tőkejuttatás nélkül, amelyről a fentiek kimutatták, hogy az IZAR polgári tevékenységeinek támogatására használták fel, az IZAR pénzügyi helyzete sokkal rosszabb lett volna, mint amilyen volt. Ennél az oknál fogva kizárható az IZAR piaci feltételek mellett való hitelhez jutása, amennyiben nem részesült volna a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásban, 364 milliós tőkejuttatás formájában.

| (59) | Az IZAR által a SEPI-nek visszafizetett 192,1 millió euró ezért a vizsgált, az IZAR polgári tevékenységeinek előnyére váló tőkejuttatás további felhasználásának tekintendő. A veszteségfedezet esetében a fentiekben vázoltakkal azonos indokoknál fogva, a pénzeszközök e felhasználása a polgári tevékenységek javára sem felelt meg a piacgazdasági befektető elvének és a megfelelő összeg, amelyet az IZAR-nak juttatott tőkéből felhasználtak, összeegyeztethetetlen állami támogatást képez az IZAR számára. |
| --- | --- |

(59)

Az IZAR által a SEPI-nek visszafizetett 192,1 millió euró ezért a vizsgált, az IZAR polgári tevékenységeinek előnyére váló tőkejuttatás további felhasználásának tekintendő. A veszteségfedezet esetében a fentiekben vázoltakkal azonos indokoknál fogva, a pénzeszközök e felhasználása a polgári tevékenységek javára sem felelt meg a piacgazdasági befektető elvének és a megfelelő összeg, amelyet az IZAR-nak juttatott tőkéből felhasználtak, összeegyeztethetetlen állami támogatást képez az IZAR számára.

| (60) | A fenti értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy az IZAR polgári tevékenységei számára előnyt jelentett a 2000. évben a SEPI által az IZAR-nak nyújtott tőkejuttatás, amely során a fenti (48) bekezdésben vázolt módon 364 millió euró veszteség fedezetben, továbbá a fenti (51) bekezdésben vázolt módon 192,1 millió euró támogatás visszafizetésben részesült. A teljes támogatási összeg így 556,1 millió euró. A SEPI által 2001-ben és 2002-ben az IZAR-nak nyújtott kiegészítő tőkejuttatásokat a volt katonai hajógyáraknál a korkedvezményes nyugdíjak váratlanul megnövekedett költségeire használták fel, és nem képeznek támogatást. |
| --- | --- |

(60)

A fenti értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy az IZAR polgári tevékenységei számára előnyt jelentett a 2000. évben a SEPI által az IZAR-nak nyújtott tőkejuttatás, amely során a fenti (48) bekezdésben vázolt módon 364 millió euró veszteség fedezetben, továbbá a fenti (51) bekezdésben vázolt módon 192,1 millió euró támogatás visszafizetésben részesült. A teljes támogatási összeg így 556,1 millió euró. A SEPI által 2001-ben és 2002-ben az IZAR-nak nyújtott kiegészítő tőkejuttatásokat a volt katonai hajógyáraknál a korkedvezményes nyugdíjak váratlanul megnövekedett költségeire használták fel, és nem képeznek támogatást.

| (61) | Mivel megerősítést nyertek a kétségek a spanyol állami polgári hajógyáraknak nyújtott további összeegyeztethetetlen állami támogatásról, a Bizottságnak értékelnie kell, amint azt az eljárás megnyitásakor megjegyezte, hogy az 1997-ben megadott szerkezetátalakítási támogatás egy részét összeegyeztethetetlennek tekinti-e, illetve visszaköveteli-e. |
| --- | --- |

(61)

Mivel megerősítést nyertek a kétségek a spanyol állami polgári hajógyáraknak nyújtott további összeegyeztethetetlen állami támogatásról, a Bizottságnak értékelnie kell, amint azt az eljárás megnyitásakor megjegyezte, hogy az 1997-ben megadott szerkezetátalakítási támogatás egy részét összeegyeztethetetlennek tekinti-e, illetve visszaköveteli-e.

| (62) | Ebben a kérdésben a Bizottság úgy vélekedik, tekintettel Spanyolország és IZAR észrevételeire ezen eljárással összefüggésben, hogy nincs alap arra, hogy az 1997-ben engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás egy részét összeegyeztethetetlennek tekintsék. Ennek indoka az, hogy a támogatást engedélyező határozat (19) szerint, a Bizottsága joga az 1997-ben engedélyezett támogatás behajtását kérni az utolsó, 1999. október 13-án kelt nyomonkövetési jelentéssel (20) lejárt. Ezért az 1997-ben jóváhagyott támogatás létező támogatássá vált, amikor a nyomonkövetési időszak lejárt. |
| --- | --- |

(62)

Ebben a kérdésben a Bizottság úgy vélekedik, tekintettel Spanyolország és IZAR észrevételeire ezen eljárással összefüggésben, hogy nincs alap arra, hogy az 1997-ben engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás egy részét összeegyeztethetetlennek tekintsék. Ennek indoka az, hogy a támogatást engedélyező határozat (19) szerint, a Bizottsága joga az 1997-ben engedélyezett támogatás behajtását kérni az utolsó, 1999. október 13-án kelt nyomonkövetési jelentéssel (20) lejárt. Ezért az 1997-ben jóváhagyott támogatás létező támogatássá vált, amikor a nyomonkövetési időszak lejárt.

| (63) | Spanyolország állítása szerint a tőkejuttatás a 296. cikk alá, és így az állami támogatási szabályok hatályán kívül esne, mivel a BAZAN katonai társaság volt a hajógyárak megszerzésének időpontjában. |
| --- | --- |

(63)

Spanyolország állítása szerint a tőkejuttatás a 296. cikk alá, és így az állami támogatási szabályok hatályán kívül esne, mivel a BAZAN katonai társaság volt a hajógyárak megszerzésének időpontjában.

| (64) | Nem vitatható, hogy a polgári tevékenységeknek pénzügyi támogatásra volt szükségük a működésük folytatása érdekében 2000 júliusa után. Annak puszta ténye, hogy olyan hajóépítő társaság részei voltak, amely foglalkozott katonai építéssel, nem változtat e hajógyárak és a kapcsolódó tevékenységek természetén. Ezért az ilyen tevékenységeknek nyújtott támogatás a szerződés 87. cikke alá tartozik. |
| --- | --- |

(64)

Nem vitatható, hogy a polgári tevékenységeknek pénzügyi támogatásra volt szükségük a működésük folytatása érdekében 2000 júliusa után. Annak puszta ténye, hogy olyan hajóépítő társaság részei voltak, amely foglalkozott katonai építéssel, nem változtat e hajógyárak és a kapcsolódó tevékenységek természetén. Ezért az ilyen tevékenységeknek nyújtott támogatás a szerződés 87. cikke alá tartozik.

VI.   KÖVETKEZTETÉS

| (65) | A Bizottság megállapítja, hogy Spanyolország a szerződés 88. cikke (3) bekezdését megsértve, jogellenesen végrehajtotta 556 millió euró összegű támogatás nyújtását. Ezt a következő formában tette: a 2000. évben a SEPI által 1 322 millió euró tőkejuttatás az IZAR-nak, amelyből 556,1 millió euró az IZAR polgári tevékenységeinek jelentett előnyt. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság megállapítja, hogy Spanyolország a szerződés 88. cikke (3) bekezdését megsértve, jogellenesen végrehajtotta 556 millió euró összegű támogatás nyújtását. Ezt a következő formában tette: a 2000. évben a SEPI által 1 322 millió euró tőkejuttatás az IZAR-nak, amelyből 556,1 millió euró az IZAR polgári tevékenységeinek jelentett előnyt.

| (66) | A támogatást teljes egészében be kell hajtani e tevékenységek jelenlegi tulajdonosától, az IZAR-tól, |
| --- | --- |

(66)

A támogatást teljes egészében be kell hajtani e tevékenységek jelenlegi tulajdonosától, az IZAR-tól,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 556,1 millió eurót kitevő állami támogatás, amelyet a szerződés 88. cikke (3) bekezdését megsértve, Spanyolország az IZAR javára jogellenesen megadott, a közös piaccal összeegyeztethetetlen.

2. cikk

(1)   Spanyolország minden szükséges intézkedést megtesz az 1. cikkben említett, a kedvezményezettnek jogellenesen rendelkezésére bocsátott támogatás behajtására az IZAR-tól.

(2)   A behajtást haladék nélkül és a nemzeti jog értelmében lefolytatható eljárásnak megfelelően végre kell hajtani, amennyiben ezek megengedik e határozat azonnali és hatályos végrehajtását. A behajtandó összegek a kedvezményezett rendelkezésére bocsátása napjától a tényleges behajtásukig terjedő teljes időszak alatt kamatoznak. Az alkalmazandó kamatláb a regionális támogatás támogatástartalmának kiszámítására használt referencia-kamatláb. A (4) bekezdésben említett kamatlábat kamatos kamattal kell alkalmazni a (3) bekezdésben említett teljes időszak alatt.

3. cikk

Spanyolország az e határozat kiértesítését követő két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a már megtett, valamint a megfelelés érdekében tervezett intézkedésekről. Ezt az információt az e határozat I. mellékletében csatolt kérdőív felhasználásával fogja benyújtani.

4. cikk

E határozat címzettje a Spanyol Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2004. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 148., 1997.6.6., 1. o.

1

(2)  HL L 202., 1998.7.18., 1. o.

2

(3)  HL C 201., 2003.8.26., 3. o.

3

(4)  HL C 354., 1997.11.21., 2. o.

4

(5)  HL C 21., 2004.1.24., 42. o., T-382/03. sz. ügy.

5

(6)  HL C 199., 2003.8.23., 9. o.

6

(7)  Bizalmas információk.

7

(8)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o. (Vö. az utolsó mondattal: „Ezen közlemény nem érinti a tanácsi és bizottsági rendeletek értelmezését az állami támogatások terén.”)

8

(9)  HL L 193., 2000.7.29., 75. o.

9

(10)  [2000] ECR I-03271, (50) bekezdés.

10

(11)  [2002] ECR I-04397, (55)–(56) bekezdés.

11

(12)  HL L 37., 2000.2.12., 22. o.

12

(13)  HL L 296., 2002.10.30., 73. o.

13

(14)  HL L 195., 1980.7.29., 35. o.

14

(15)  HL C 307., 1993.11.13., 3. o.

15

(16)  [1986] ECR 2321.

16

(17)  E táblázat eredményei nem veszik figyelembe a Sestaóban, Puerto Realban és Sevillában felmerült veszteségeket, amelyeket az alábbi (46) és (51) bekezdésben említett rendkívüli nyereség fedez.

17

(18)  C-342/96 sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy [1999] ECR I-2459, (41) és (42) bekezdés, illetve C-256/97 sz. DMT ügy [1999] ECR I-3913, (22)–(24) bekezdés, valamint Jacobs főtanácsnok indítványa ebben az ügyben, (34)–(36) bekezdés.

18

(19)  HL C 354., 1997.11.21., 2. o., vö. az utolsó előtti bekezdéssel a 7. oldalon.

19

(20)  COM(1999) 480 végleges.

20

---

MELLÉKLET

INFORMÁCIÓ A C(2004) 3918. BIZOTTSÁGI HATÁROZAT VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATBAN

1.   A behajtandó összeg kiszámítása

| 1.1. | Kérjük, adja meg az alábbi adatokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott jogellenes állami támogatás összegéről:








  Kifizetés napja(i) (1) | Támogatás összege (2) | Pénznem | A kedvezményezett azonossága |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Kérjük, adja meg az alábbi adatokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott jogellenes állami támogatás összegéről:

Kifizetés napja(i) (1)

Támogatás összege (2)

Pénznem

A kedvezményezett azonossága

Megjegyzések:

| 1.2. | Kérjük, részletesen magyarázza el, hogyan számítják ki a behajtandó támogatás összegére fizetendő kamatokat. |
| --- | --- |

1.2.

Kérjük, részletesen magyarázza el, hogyan számítják ki a behajtandó támogatás összegére fizetendő kamatokat.

2.   A támogatás behajtására tervezett és már megtett intézkedések

| 2.1. | Kérjük, részletesen írja le, milyen intézkedéseket tettek már meg és milyen intézkedéseket terveznek a támogatás azonnali és hatályos behajtásának végrehajtására. Kérjük, szintén magyarázza el, milyen alternatív intézkedések állnak rendelkezésre a nemzeti jog értelmében a behajtás végrehajtására. Kérjük, amennyiben ez vonatkozik, szintén jelölje meg a megtett/tervezett intézkedések jogalapját. |
| --- | --- |

2.1.

Kérjük, részletesen írja le, milyen intézkedéseket tettek már meg és milyen intézkedéseket terveznek a támogatás azonnali és hatályos behajtásának végrehajtására. Kérjük, szintén magyarázza el, milyen alternatív intézkedések állnak rendelkezésre a nemzeti jog értelmében a behajtás végrehajtására. Kérjük, amennyiben ez vonatkozik, szintén jelölje meg a megtett/tervezett intézkedések jogalapját.

| 2.2. | Mely napon fogják befejezni a támogatás behajtását? |
| --- | --- |

2.2.

Mely napon fogják befejezni a támogatás behajtását?

3.   Már végrehajtott behajtás

| 3.1. | Kérjük, adja meg az alábbi adatokat a kedvezményezettől behajtott támogatási összegekről:








  Nap(ok) (3) | Visszafizetett támogatás összege | Pénznem | A kedvezményezett azonossága |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Kérjük, adja meg az alábbi adatokat a kedvezményezettől behajtott támogatási összegekről:

Nap(ok) (3)

Visszafizetett támogatás összege

Pénznem

A kedvezményezett azonossága

| 3.2. | Kérjük, csatoljon tájékoztatást, amely a fenti 3.1. pont alatti táblázatban meghatározott támogatási összegek visszafizetését dokumentálja. |
| --- | --- |

3.2.

Kérjük, csatoljon tájékoztatást, amely a fenti 3.1. pont alatti táblázatban meghatározott támogatási összegek visszafizetését dokumentálja.

---

(1)  Az(ok) a nap(ok), amely(ek)en a támogatást (annak egyedi részleteit) a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották (amennyiben az intézkedés több részletből és visszafizetésből áll, használjon külön sorokat).

(2)  A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott támogatás összege (bruttó támogatástartalomban).

(3)  Nap(ok), amely(ek)en a támogatást visszafizették.

---