# Euroopa Liidu L 269/14.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 269 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide14. oktoober 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 269

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide14. oktoober 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1666/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1667/2005, 13. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 60/2004, millega sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1668/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGGF tagatisrahastu jaoks 2006. eelarveaastaks | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1669/2005, 13. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 14. oktoobrist 2005 | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1670/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1671/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 9. osaliseks pakkumismenetluseks | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1672/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1673/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1674/2005, 13. oktoober 2005, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I ja IIb püügipiirkonna vetes | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1675/2005, 13. oktoober 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1676/2005, 13. oktoober 2005, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1677/2005, 13. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1678/2005, 13. oktoober 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 20 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1666/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1667/2005, 13. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 60/2004, millega sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1668/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGGF tagatisrahastu jaoks 2006. eelarveaastaks

4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1669/2005, 13. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 14. oktoobrist 2005

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1670/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1671/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 9. osaliseks pakkumismenetluseks

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1672/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1673/2005, 13. oktoober 2005, millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1674/2005, 13. oktoober 2005, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I ja IIb püügipiirkonna vetes

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1675/2005, 13. oktoober 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1676/2005, 13. oktoober 2005, määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1677/2005, 13. oktoober 2005, millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1678/2005, 13. oktoober 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

20

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Euroopa Parlament ja nõukogu |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 7. september 2005, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rahastamise kohta, millega täiendatakse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse kohta) punktile 3 | 21 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 7. september 2005, paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta taastusabi andmiseks tsunami tagajärjel kannatanud riikidele vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 24 | 23 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 7. september 2005, finantsperspektiivi (2000–2006) muutmise kohta | 24 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 2. august 2004, mis käsitleb Prantsusmaa poolt France Télécomile antavat riigiabi
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3061 all)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisjoni otsus, 13. oktoober 2005, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4068 all)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | EÜ-EFTA Kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise ühiskomitee otsus nr 1/2005, 4. oktoober 2005, millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitleva konventsiooniga | 44 |
| | * | EÜ-EFTA Ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 5/2005, 4. oktoober 2005, millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga | 46 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Euroopa Parlament ja nõukogu

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 7. september 2005, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rahastamise kohta, millega täiendatakse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse kohta) punktile 3

21

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 7. september 2005, paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta taastusabi andmiseks tsunami tagajärjel kannatanud riikidele vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 24

23

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, 7. september 2005, finantsperspektiivi (2000–2006) muutmise kohta

24

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 2. august 2004, mis käsitleb Prantsusmaa poolt France Télécomile antavat riigiabi
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3061 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3061 all)

1

30

*

Komisjoni otsus, 13. oktoober 2005, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4068 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4068 all)

1

42

*

EÜ-EFTA Kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise ühiskomitee otsus nr 1/2005, 4. oktoober 2005, millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitleva konventsiooniga

44

*

EÜ-EFTA Ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 5/2005, 4. oktoober 2005, millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1666/2005,

13. oktoober 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 13. oktoobri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 49,2 |
| 204 | 52,0 |
| 999 | 50,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,7 |
| 999 | 98,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 73,8 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 68,1 |
| 524 | 57,2 |
| 528 | 70,3 |
| 999 | 66,5 |
| 0806 10 10 | 052 | 88,3 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 152,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 107,5 |
| 512 | 89,6 |
| 528 | 11,2 |
| 720 | 48,5 |
| 800 | 163,1 |
| 804 | 77,5 |
| 999 | 83,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,7 |
| 388 | 56,9 |
| 720 | 54,1 |
| 999 | 67,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

49,2

204

52,0

999

50,6

0707 00 05

052

101,8

999

101,8

0709 90 70

052

98,7

999

98,7

0805 50 10

052

73,8

382

63,3

388

68,1

524

57,2

528

70,3

999

66,5

0806 10 10

052

88,3

400

215,8

999

152,1

0808 10 80

388

85,2

400

107,5

512

89,6

528

11,2

720

48,5

800

163,1

804

77,5

999

83,2

0808 20 50

052

90,7

388

56,9

720

54,1

999

67,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1667/2005,

13. oktoober 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 60/2004, millega sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 60/2004 (1) artikli 7 lõikega 2 nähakse ette, et kõrvaldamata jäänud ülemäärastelt kogustelt eespool nimetatud liikmesriikidelt nõutavat summat võetakse arvesse 2004/05. turustusaasta toodangumaksude arvutamisel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 60/2004 (1) artikli 7 lõikega 2 nähakse ette, et kõrvaldamata jäänud ülemäärastelt kogustelt eespool nimetatud liikmesriikidelt nõutavat summat võetakse arvesse 2004/05. turustusaasta toodangumaksude arvutamisel.

| (2) | Nõutavat summa suurust ei teata 2004/05. aasta maksude arvutamisel 2005. aasta septembris; tähtaega, millal tuleb esitada tõendid kõrvaldamise kohta, lükati komisjoni määrusega (EÜ) nr 651/2005 edasi 31. märtsile 2006. Tuleks ette näha eespool nimetatud summa arvesse võtmine 2005/06. turustusaasta toodangumaksude arvutamisel 2006. aasta septembris. |
| --- | --- |

(2)

Nõutavat summa suurust ei teata 2004/05. aasta maksude arvutamisel 2005. aasta septembris; tähtaega, millal tuleb esitada tõendid kõrvaldamise kohta, lükati komisjoni määrusega (EÜ) nr 651/2005 edasi 31. märtsile 2006. Tuleks ette näha eespool nimetatud summa arvesse võtmine 2005/06. turustusaasta toodangumaksude arvutamisel 2006. aasta septembris.

| (3) | Seepärast tuleb määrust (EÜ) nr 60/2004 muuta. Kuna kõnealune muudatus peab eelnema 2004/05. turustusaasta maksude kindlaksmääramisele, tuleb ette näha käesoleva määruse kohene jõustumine. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleb määrust (EÜ) nr 60/2004 muuta. Kuna kõnealune muudatus peab eelnema 2004/05. turustusaasta maksude kindlaksmääramisele, tuleb ette näha käesoleva määruse kohene jõustumine.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 60/2004 artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.   Kui kogu ülemäärase koguse või selle osa turult kõrvaldamise kohta ei esitata tõendit lõike 1 kohaselt, nõutakse uuelt liikmesriigilt sisse kõrvaldamata jäänud kogusele vastav summa, mida on korrutatud CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluva valge suhkru suhtes ajavahemikul 1. maist 2004 kuni 30. novembrini 2005 kohaldatava suurima eksporditoetusega. 25 % suurune osa kogusummast kantakse ühenduse eelarvesse hiljemalt 31. detsembriks igal järgneval aastal: 2006., 2007., 2008. ja 2009. aastal. 2005/06. turustusaasta toodangumaksude arvutamisel võetakse arvesse kogusummat.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 9, 15.1.2004, lk 8. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 651/2005 (ELT L 108, 29.4.2005, lk 3).

1

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1668/2005,

13. oktoober 2005,

millega kehtestatakse kokkuostu, ladustamist ja varude müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatavad intressimäärad EAGGF tagatisrahastu jaoks 2006. eelarveaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. augusti 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 12. veebruari 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 411/88 (kokkuostu, ladustamist ja müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatava meetodi ja intressimäära kohta) (2) artikliga 3 nähakse ette, et sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatav ühtne intressimäär vastab EURIBORi kolme kuu ja kaheteistkümne kuu tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 12. veebruari 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 411/88 (kokkuostu, ladustamist ja müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatava meetodi ja intressimäära kohta) (2) artikliga 3 nähakse ette, et sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatav ühtne intressimäär vastab EURIBORi kolme kuu ja kaheteistkümne kuu tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku.

| (2) | Komisjon kehtestab määra enne Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu eelarveaasta algust kehtestamisele eelnenud kuue kuu jooksul täheldatud intressimäärade alusel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon kehtestab määra enne Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu eelarveaasta algust kehtestamisele eelnenud kuue kuu jooksul täheldatud intressimäärade alusel.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 411/88 artikli 4 lõigete 1 ja 2 kohaselt kehtestatakse eriintressimäär nende liikmesriikide jaoks, kelle tasutud intressikulude määr on kuue kuu jooksul madalam kui ühenduses kehtestatud ühtne intressimäär. Kui liikmesriik ei teata tasutud intressimäärasid enne eelarveaasta lõppu, määratakse kohaldatav eriintressimäär nimetatud määruse lisas osutatud viiteintressimäärade alusel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 411/88 artikli 4 lõigete 1 ja 2 kohaselt kehtestatakse eriintressimäär nende liikmesriikide jaoks, kelle tasutud intressikulude määr on kuue kuu jooksul madalam kui ühenduses kehtestatud ühtne intressimäär. Kui liikmesriik ei teata tasutud intressimäärasid enne eelarveaasta lõppu, määratakse kohaldatav eriintressimäär nimetatud määruse lisas osutatud viiteintressimäärade alusel.

| (4) | Määruse (EMÜ) nr 411/88 artikli 4 lõikega 3 nähakse ette, et kui liikmesriigi tasutud intressimäär on 2005. ja 2006. eelarveaastal rohkem kui kaks korda kõrgem ühenduses määratud ühtsest intressimäärast, võib ühendus kohaldada liikmesriikide tasutavate intressikulude tagasimaksmisel ühtset intressimäära, millele on lisatud selle määra kahekordse ja liikmesriigi tegelikult tasutud määra vahe. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EMÜ) nr 411/88 artikli 4 lõikega 3 nähakse ette, et kui liikmesriigi tasutud intressimäär on 2005. ja 2006. eelarveaastal rohkem kui kaks korda kõrgem ühenduses määratud ühtsest intressimäärast, võib ühendus kohaldada liikmesriikide tasutavate intressikulude tagasimaksmisel ühtset intressimäära, millele on lisatud selle määra kahekordse ja liikmesriigi tegelikult tasutud määra vahe.

| (5) | Võttes arvesse liikmesriikide komisjonile edastatud teavet, tuleks kehtestada Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu 2006. eelarveaastal kohaldatavad intressimäärad nimetatud eri tegureid arvestades. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse liikmesriikide komisjonile edastatud teavet, tuleks kehtestada Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu 2006. eelarveaastal kohaldatavad intressimäärad nimetatud eri tegureid arvestades.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu 2006. eelarveaasta kulude korral on:

| 1. | määruse (EMÜ) nr 188/78 artikliga 5 ettenähtud ühtne intressimäär muude liikmesriikide kui käesoleva artikli punktides 2 ja 3 osutatute puhul 2,2 %; |
| --- | --- |

1.

määruse (EMÜ) nr 188/78 artikliga 5 ettenähtud ühtne intressimäär muude liikmesriikide kui käesoleva artikli punktides 2 ja 3 osutatute puhul 2,2 %;

| 2. | määruse (EMÜ) nr 411/88 artikli 4 lõikega 1 ettenähtud eriintressimäär on:






  a) | 2,1 % Tšehhi Vabariigi, Prantsusmaa, Austria ja Soome puhul; |
| --- | --- | --- |

2.

määruse (EMÜ) nr 411/88 artikli 4 lõikega 1 ettenähtud eriintressimäär on:

a)

2,1 % Tšehhi Vabariigi, Prantsusmaa, Austria ja Soome puhul;

| b) | 1,8 % Rootsi puhul; |
| --- | --- |

b)

1,8 % Rootsi puhul;

| 3. | määruse (EMÜ) nr 411/88 artikli 4 lõikega 3 ettenähtud tagasimakstav intressimäär on:






  a) | 3 % Küprose puhul; |
| --- | --- | --- |

3.

määruse (EMÜ) nr 411/88 artikli 4 lõikega 3 ettenähtud tagasimakstav intressimäär on:

a)

3 % Küprose puhul;

| b) | 5,1 % Ungari puhul; |
| --- | --- |

b)

5,1 % Ungari puhul;

| c) | 3,0 % Poola puhul; |
| --- | --- |

c)

3,0 % Poola puhul;

| d) | 2,8 % Sloveenia puhul; |
| --- | --- |

d)

2,8 % Sloveenia puhul;

| e) | 2,3 % Ühendkuningriigi puhul. |
| --- | --- |

e)

2,3 % Ühendkuningriigi puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 216, 5.8.1978, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 695/2005 (ELT L 114, 4.5.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 40, 13.2.1988, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 956/2005 (ELT L 164, 24.6.2005, lk 8).

2

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1669/2005,

13. oktoober 2005,

millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 14. oktoobrist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 24 lõiget 4

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

| (2) | Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil. |
| --- | --- |

(2)

Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil.

| (3) | Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel.

| (4) | Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad. |
| --- | --- |

(4)

Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad.

| (5) | Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 1 nimetatud toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 79/2003 (EÜT L 13, 18.1.2003, lk 4).

2

(3)  EÜT 145, 27.6.1968, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1422/95.

3

---

LISA

Melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 14. oktoobrist 2005

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1) |
| 1703 10 00 (2) | 11,00 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,60 | — | 0 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1)

1703 10 00 (2)

11,00

—

0

1703 90 00 (2)

11,60

—

0

---

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 asendatakse nendele toodetele ühises tollitariifistikus kehtestatud imporditollimaksu määr selle summaga.

(2)  Fikseeritud hind määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1670/2005,

13. oktoober 2005,

millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta.

| (4) | Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega. |
| --- | --- |

(4)

Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega.

| (5) | Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (7) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(7)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (8) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (9) | Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud denatureerimata ja edasise töötlemiseta toodete ekspordil antavad toetused on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED 14. OKTOOBRIST 2005 (1)

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 33,70 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 33,70 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,63 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,63 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3744 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

33,70 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

33,70 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg kohta

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg kohta

36,63

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg kohta

36,63

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3744

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata alates 1. veebruarist 2005 vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/45/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, sõlmimist ja ajutist kohaldamist (ELT L 23, 26.1.2005, lk 17).

(2)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1671/2005,

13. oktoober 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1138/2005 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 9. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 15. juuli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1138/2005 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1138/2005 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1138/2005 seoses valge suhkruga avatud 9. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 39,407 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 185, 16.7.2005, lk 3.

2

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1672/2005,

13. oktoober 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 581/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava või eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 581/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus teatud võiliikide eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 11. oktoobril 2005. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 11. oktoobril 2005.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 581/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 11. oktoobril 2005, lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toodete puhul makstava toetuse maksimumsummad kohaldatavad vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 64. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/2005 (ELT L 200, 30.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9500 | 96,40 |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 98,75 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 120,49 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 581/2004 artikli 1 lõike 1 teises lõikes nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9500

96,40

Või

ex ex 0405 10 19 9700

98,75

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

120,49

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1673/2005,

13. oktoober 2005,

millega kehtestatakse määruses (EÜ) nr 582/2004 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames makstava lõssipulbri eksporditoetuse maksimumsumma

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 582/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus lõssipulbri eksporditoetuste suhtes, (2) sätestatakse alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 11. oktoobril 2005. lõppevas etapis. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 26. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 580/2004 (millega kehtestatakse pakkumismenetlus teatavate piimatoodete eksporditoetuste suhtes) (3) artiklile 5 ja arvestades pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, on vaja kindlaks määrata eksporditoetuse maksimumsumma pakkumismenetluse 11. oktoobril 2005. lõppevas etapis.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 582/2004 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse 11. oktoobril 2005 lõppevas etapis on sama määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud toote ja sihtkohtade puhul makstava toetuse maksimumsumma 12,49 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 67. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1239/2005 (ELT L 200, 30.7.2005, lk 32).

2

(3)  ELT L 90, 27.3.2004, lk 58. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

3

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1674/2005,

13. oktoober 2005,

millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse tursa püük ICES I ja IIb püügipiirkonna vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid 2005. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on kehtestatud kvoodid 2005. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade poolt ammendanud 2005. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas nimetatud liikmesriigile 2005. aastaks eraldatud samas lisas nimetatud kalavaru püügikvoot loetakse ammendunuks kõnealuses lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas nimetatud kalavaru püük samas lisas nimetatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade poolt on keelatud alates kõnealuses lisas esitatud kuupäevast. Nimetatud kalavaru pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine eespool nimetatud laevade poolt on pärast kõnealust kuupäeva keelatud.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

kalandus- ja merendusasjade peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 12, 14.1.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/2005 (ELT L 207, 10.8.2005, lk 1).

3

---

LISA

| Liikmesriik | Poola |
| --- | --- |
| Kalavaru | COD/1/2B. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Püügipiirkond | I, II b |
| Kuupäev | 1. september 2005 |

Liikmesriik

Poola

Kalavaru

COD/1/2B.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Püügipiirkond

I, II b

Kuupäev

1. september 2005

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1675/2005,

13. oktoober 2005,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (EÜT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Komisjoni 13. oktoobri 2005. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 12,33 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 11,52 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 10,62 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,81 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 9,18 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

12,33

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

11,52

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

10,62

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,81

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

9,18

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1676/2005,

13. oktoober 2005,

määruses (EÜ) nr 1058/2005 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud odra eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1058/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artiklile 7 võib komisjon teatatud pakkumiste põhjal otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud kriteeriumide põhjal ei peaks suurimat toetust kehtestama.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Odra eksporditoetusteks määrusega (EÜ) nr 1058/2005 avatud pakkumismenetluse alusel 7.–13. oktoobrini 2005 esitatud pakkumiste puhul ei võeta mingeid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 12.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1677/2005,

13. oktoober 2005,

millega määratakse kindlaks kaera maksimaalne eksporditoetus määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 2. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1438/2005 Soomes ja Rootsis kaera suhtes kohaldatud spetsiaalse sekkumismeetme kohta 2005/2006. turustusaastaks, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1438/2005 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1438/2005 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Norra, Rumeenia ja Šveits.

| (2) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, peaks maksimaalse eksporditoetuse kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, peaks maksimaalse eksporditoetuse kindlaks määrama.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1438/2005 osutatud pakkumismenetluse raames 7.–13. oktoobrini 2005 teatatud pakkumiste puhul kinnitatakse kaera maksimaalseks eksporditoetuseks 22,56 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (EÜT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

(3)  ELT L 228, 3.9.2005, lk 5.

3

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1678/2005,

13. oktoober 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1059/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 7.–13. oktobrini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1059/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 9,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 174, 7.7.2005, lk 15.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Euroopa Parlament ja nõukogu

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/21

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

7. september 2005,

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rahastamise kohta, millega täiendatakse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse kohta) punktile 3

(2005/706/EÜ)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Liidu Solidaarsusfondi rahastamise kohta, millega täiendatakse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse kohta, (1) eriti selle punkti 3,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on loonud solidaarsusfondi (“fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofipiirkondade elanikkonnaga. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on loonud solidaarsusfondi (“fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofipiirkondade elanikkonnaga.

| (2) | Slovakkia esitas pärast tormi põhjustatud katastroofi 24. jaanuaril 2005. aastal taotluse fondi kasutuselevõtmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Slovakkia esitas pärast tormi põhjustatud katastroofi 24. jaanuaril 2005. aastal taotluse fondi kasutuselevõtmiseks.

| (3) | 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe võimaldab fondi vahendite kasutamist 1 miljardi euro suuruse aastase ülemmäära piires. |
| --- | --- |

(3)

7. novembri 2002. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe võimaldab fondi vahendite kasutamist 1 miljardi euro suuruse aastase ülemmäära piires.

| (4) | Slovakkia 2004. aasta novembri tormikatastroof vastab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kriteeriumitele, |
| --- | --- |

(4)

Slovakkia 2004. aasta novembri tormikatastroof vastab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kriteeriumitele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Solidaarsusfond võetakse kasutusele, et eraldada 5 667 578 eurot kulukohustuste assigneeringuna Euroopa Liidu 2005. aasta eelarveaasta üldeelarvest.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 7. september 2005

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

---

(1)  EÜT C 283, 20.11.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

2

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/23

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

7. september 2005,

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta taastusabi andmiseks tsunami tagajärjel kannatanud riikidele vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 24

(2005/707/EÜ)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta, (1) eelkõige selle punkti 24,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

Eelarvepädevad institutsioonid on nõustunud andma maavärina/tsunami tagajärjel kannatanud riikidele (peamiselt Indoneesia, Sri Lanka ja Maldiivid) 350 miljoni euro suuruse kogusumma ulatuses taastusabi, millest 170 miljonit eurot on mõeldud 2005. aastaks, osa ettenähtud abist asjaomaste valitsuste nõusolekul kõnealusele piirkonnale mõeldud soovituslike ja veel kohustuste hulka võtmata programmide määratluse muutmise teel (60 miljonit eurot), kiirreageerimise korra kasutamise teel (12 miljonit eurot) ja hädaolukorra vahendite kasutuselevõtu teel (70 miljonit eurot). Kuna rubriigi 4 (välistegevus) ülemmäär on 2005. aastal juba 100 miljoni euro võrra ületatud ja kõiki assigneeringute ümberjaotamise võimalusi nimetatud rubriigi piires on uuritud, saab 15 miljonit eurot rahastada üksnes paindlikkusinstrumendi täiendava kasutamise teel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt Euroopa Liidu 2005. finantsaasta üldeelarve paranduseelarvele nr 3/2005 kasutatakse paindlikkusinstrumenti, et näha ette 15 000 000 euro suurused kulukohustuste assigneeringud.

Kõnealust summat kasutatakse maavärina/tsunami tagajärjel kannatanud Aasia riikidele antava ja finantsperspektiivi rubriiki 4 (välistegevus) kuuluva taastusabi rahastamiseks 2005. aasta eelarveartikli 19 10 04 “Taastamismeetmed Aasia arengumaades” raames.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 7. september 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).

1

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/24

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

7. september 2005,

finantsperspektiivi (2000–2006) muutmise kohta

(2005/708/EÜ)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 6. mail 1999. aastal sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta, (1) eriti selle punkte 19, 20 ja 21,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2003. aasta otsust 2003/430/EÜ finantsperspektiivi muutmise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artikli 272 lõike 9 viiendas lõigus sätestatud korra kohaselt, (3)

ning arvestades järgmist:

Nõukogu poolt 2003. aasta septembris vastu võetud ühise põllumajanduspoliitika reform (4) näeb ette otsetoetuste vähendamise (“ümbersuunamise”), et rahastada maaelu arendamise poliitikat, selleks et saavutada paremat tasakaalu säästva põllumajanduse edendamiseks mõeldud poliitiliste vahendite ning maaelu arendamise edendamiseks ja täiendavate maaelu arendamise meetmete rahastamiseks mõeldud poliitiliste vahendite vahel. Eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisas sätestatud finantsperspektiivi, mida on muudetud otsusega 2003/430/EÜ, edaspidi “finantsperspektiiv”, tuleks seetõttu muuta, et võtta arvesse 2006. aasta “ümbersuunamiste” mõju. Selle tagajärjel võib alamrubriigi 1a “Ühine põllumajanduspoliitika” kulukohustuste assigneeringuid kasutada alamrubriigi 1b “Maaelu areng” alla kuuluvate täiendavate meetmete rahastamiseks, muutmata seejuures rubriigi 1 “Põllumajandus” ülemmäära,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Finantsperspektiivi muudetakse järgmiselt.

Rubriigi 1 tabeli 1a, tabeli 1b, tabeli 2a ja tabeli 2b assigneeringute aastasi ülemmäärasid kulukohustuste täitmiseks muudetakse järgmiselt:

| a) | alamrubriigi 1a “Ühine põllumajanduspoliitika” summat vähendatakse 2006. aastal ümbersuunamisele vastava summa võrra:







  Ühise põllumajanduspoliitika vähendatud summad | 2006 |
| --- | --- | --- |
| miljonites eurodes 1999. aasta hindades | – 570 |
| miljonites eurodes 2006. aasta hindades | – 655 |

a)

alamrubriigi 1a “Ühine põllumajanduspoliitika” summat vähendatakse 2006. aastal ümbersuunamisele vastava summa võrra:

Ühise põllumajanduspoliitika vähendatud summad

2006

miljonites eurodes 1999. aasta hindades

– 570

miljonites eurodes 2006. aasta hindades

– 655

| b) | alamrubriigi 1b “Maaelu areng” summat suurendatakse 2006. aastal ümbersuunamisele vastava summa võrra:







  Maaelu areng suurendatud summad | 2006 |
| --- | --- | --- |
| miljonites eurodes 1999. aasta hindades | + 570 |
| miljonites eurodes 2006. aasta hindades | + 655 |

b)

alamrubriigi 1b “Maaelu areng” summat suurendatakse 2006. aastal ümbersuunamisele vastava summa võrra:

Maaelu areng suurendatud summad

2006

miljonites eurodes 1999. aasta hindades

+ 570

miljonites eurodes 2006. aasta hindades

+ 655

Artikkel 2

1.   Euroopa Liidu finantsperspektiiv 1999. aasta hindades on esitatud lisa tabelites 1a ja 1b.

2.   Vastav finantsperspektiiv, mis tuleneb 2005. aasta kohta tehtud tehnilistest kohandustest kooskõlas rahvamajanduse kogutulu ja hindade arenguga, on esitatud lisa tabelites 2a ja 2b.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 7. september 2005

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

---

(1)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).

1

(2)  ELT L 147, 14.6.2003, lk 31.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 7. septembri 2005. aasta otsus ja nõukogu 18. juuli 2005. aasta otsus.

3

(4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

4

---

LISA

Tabel 1a:   Muudetud finantsperspektiiv (EL-25) 1999. aasta hindades

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulukohustuste assigneeringud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | PÕLLUMAJANDUS |

(miljonites eurodes)

Kulukohustuste assigneeringud

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

PÕLLUMAJANDUS

40 920

42 800

43 900

43 770

44 657

45 677

45 807

| 1a | Ühine Põllumajanduspoliitika |
| --- | --- |

1a

Ühine Põllumajanduspoliitika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 737

39 602

39 042

| 1b | Maaelu areng |
| --- | --- |

1b

Maaelu areng

4 300

4 320

4 330

4 340

5 920

6 075

6 765

| 2. | STRUKTUURIMEETMED |
| --- | --- |

2.

STRUKTUURIMEETMED

32 045

31 455

30 865

30 285

35 665

36 502

37 940

Struktuurifondid

29 430

28 840

28 250

27 670

30 533

31 835

32 608

Ühtekuuluvusfond

2 615

2 615

2 615

2 615

5 132

4 667

5 332

| 3. | SISEPOLIITIKA |
| --- | --- |

3.

SISEPOLIITIKA

5 930

6 040

6 150

6 260

7 877

8 098

8 212

| 4. | VÄLISMEETMED |
| --- | --- |

4.

VÄLISMEETMED

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | HALDUS (1) |
| --- | --- |

5.

HALDUS (1)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | RESERVID |
| --- | --- |

6.

RESERVID

900

900

650

400

400

400

400

Valuutareserv

500

500

250

Hädaabireserv

200

200

200

200

200

200

200

Tagatisreserv

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA |
| --- | --- |

7.

ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Põllumajandus

520

520

520

520

Ühinemiseelne struktuuripoliitika rahastamisvahend

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (taotlejariigid)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENSATSIOON |
| --- | --- |

8.

KOMPENSATSIOON

1 273

1 173

940

KULUKOHUSTUSTE TÄITMISEGA SEOTUD ASSIGNEERINGUD

92 025

93 475

93 955

93 215

102 985

105 128

106 741

MAKSETE ASSIGNEERINGUD KOKKU

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Ülemmäär, maksete assigneeringud protsendina rahvamajanduse kogutulust (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Ettenägemata kulude arv

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Omavahendite ülemmäär

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Tabel 1b:   Muudetud finantsperspektiiv (EL-25) 1999. aasta hindades

(sealhulgas Küprosel poliitilise lahenduse leidmise mõju eelarvele)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulukohustuste assigneeringud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | PÕLLUMAJANDUS |

(miljonites eurodes)

Kulukohustuste assigneeringud

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

PÕLLUMAJANDUS

40 920

42 800

43 900

43 770

44 650

45 675

45 805

| 1a | Ühine Põllumajanduspoliitika |
| --- | --- |

1a

Ühine Põllumajanduspoliitika

36 620

38 480

39 570

39 430

38 740

39 611

39 052

| 1b | Maaelu areng |
| --- | --- |

1b

Maaelu areng

4 300

4 320

4 330

4 340

5 910

6 064

6 753

| 2. | STRUKTUURIMEETMED |
| --- | --- |

2.

STRUKTUURIMEETMED

32 045

31 455

30 865

30 285

35 718

36 579

38 052

Struktuurifondid

29 430

28 840

28 250

27 670

30 571

31 899

32 703

Ühtekuuluvusfond

2 615

2 615

2 615

2 615

5 147

4 680

5 349

| 3. | SISEPOLIITIKA |
| --- | --- |

3.

SISEPOLIITIKA

5 930

6 040

6 150

6 260

7 891

8 112

8 226

| 4. | VÄLISMEETMED |
| --- | --- |

4.

VÄLISMEETMED

4 550

4 560

4 570

4 580

4 590

4 600

4 610

| 5. | HALDUS (2) |
| --- | --- |

5.

HALDUS (2)

4 560

4 600

4 700

4 800

5 403

5 558

5 712

| 6. | RESERVID |
| --- | --- |

6.

RESERVID

900

900

650

400

400

400

400

Valuutareserv

500

500

250

Hädaabireserv

200

200

200

200

200

200

200

Tagatisreserv

200

200

200

200

200

200

200

| 7. | ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA |
| --- | --- |

7.

ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

3 120

Põllumajandus

520

520

520

520

Ühinemiseelne struktuuripoliitika rahastamisvahend

1 040

1 040

1 040

1 040

PHARE (taotlejariigid)

1 560

1 560

1 560

1 560

| 8. | KOMPENSATSIOON |
| --- | --- |

8.

KOMPENSATSIOON

1 273

1 173

940

KULUKOHUSTUSTE TÄITMISEGA SEOTUD ASSIGNEERINGUD

92 025

93 475

93 955

93 215

103 045

105 218

106 865

MAKSETE ASSIGNEERINGUD KOKKU

89 600

91 110

94 220

94 880

100 800

101 600

103 840

Ülemmäär, maksete assigneeringud protsendina rahvamajanduse kogutulust (ESA 95)

1,07 %

1,07 %

1,10 %

1,11 %

1,10 %

1,07 %

1,07 %

Ettenägemata kulude arv

0,17 %

0,17 %

0,14 %

0,13 %

0,14 %

0,17 %

0,17 %

Omavahendite ülemmäär

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Tabel 2a:   Muudetud finantsperspektiiv (EL-25) jooksevhindade põhjal

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulukohustuste assigneeringud | Jooksevhinnad |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | PÕLLUMAJANDUS |

(miljonites eurodes)

Kulukohustuste assigneeringud

Jooksevhinnad

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

PÕLLUMAJANDUS

41 738

44 530

46 587

47 378

49 305

51 439

52 618

| 1a | Ühine Põllumajanduspoliitika |
| --- | --- |

1a

Ühine Põllumajanduspoliitika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 769

44 598

44 847

| 1b | Maaelu areng |
| --- | --- |

1b

Maaelu areng

4 386

4 495

4 595

4 698

6 536

6 841

7 771

| 2. | STRUKTUURIMEETMED |
| --- | --- |

2.

STRUKTUURIMEETMED

32 678

32 720

33 638

33 968

41 035

42 441

44 617

Struktuurifondid

30 019

30 005

30 849

31 129

35 353

37 247

38 523

Ühtekuuluvusfond

2 659

2 715

2 789

2 839

5 682

5 194

6 094

| 3. | SISEPOLIITIKA |
| --- | --- |

3.

SISEPOLIITIKA

6 031

6 272

6 558

6 796

8 722

9 012

9 385

| 4. | VÄLISMEETMED |
| --- | --- |

4.

VÄLISMEETMED

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | HALDUS (3) |
| --- | --- |

5.

HALDUS (3)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | RESERVID |
| --- | --- |

6.

RESERVID

906

916

676

434

442

446

458

Valuutareserv

500

500

250

Hädaabireserv

203

208

213

217

221

223

229

Tagatisreserv

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA |
| --- | --- |

7.

ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Põllumajandus

529

540

555

564

Ühinemiseelne struktuuripoliitika rahastamisvahend

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (taotlejariigid)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENSATSIOON |
| --- | --- |

8.

KOMPENSATSIOON

1 410

1 305

1 074

KULUKOHUSTUSTE TÄITMISEGA SEOTUD ASSIGNEERINGUD

93 792

97 189

100 672

102 145

115 434

119 419

123 515

MAKSETE ASSIGNEERINGUD KOKKU

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Ülemmäär, maksete assigneeringud protsendina rahvamajanduse kogutulust (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Ettenägemata kulude arv

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Omavahendite ülemmäär

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

Tabel 2b:   Muudetud finantsperspektiiv (EL-25) jooksevhindade põhjal

(sealhulgas Küprosel poliitilise lahenduse leidmise mõju eelarvele)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulukohustuste assigneeringud | Jooksevhinnad |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD |

(miljonites eurodes)

Kulukohustuste assigneeringud

Jooksevhinnad

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

1.

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD

41 738

44 530

46 587

47 378

49 297

51 437

52 615

| 1a | Ühine Põllumajanduspoliitika |
| --- | --- |

1a

Ühine Põllumajanduspoliitika

37 352

40 035

41 992

42 680

42 772

44 608

44 858

| 1b | Maaelu areng |
| --- | --- |

1b

Maaelu areng

4 386

4 495

4 595

4 698

6 525

6 829

7 757

| 2. | STRUKTUURIMEETMED |
| --- | --- |

2.

STRUKTUURIMEETMED

32 678

32 720

33 638

33 968

41 094

42 528

44 746

Struktuurifondid

30 019

30 005

30 849

31 129

35 395

37 319

38 632

Ühtekuuluvusfond

2 659

2 715

2 789

2 839

5 699

5 209

6 114

| 3. | SISEPOLIITIKA |
| --- | --- |

3.

SISEPOLIITIKA

6 031

6 272

6 558

6 796

8 737

9 027

9 401

| 4. | VÄLISMEETMED |
| --- | --- |

4.

VÄLISMEETMED

4 627

4 735

4 873

4 972

5 082

5 119

5 269

| 5. | HALDUS (4) |
| --- | --- |

5.

HALDUS (4)

4 638

4 776

5 012

5 211

5 983

6 185

6 528

| 6. | RESERVID |
| --- | --- |

6.

RESERVID

906

916

676

434

442

446

458

Valuutareserv

500

500

250

0

0

0

0

Hädaabireserv

203

208

213

217

221

223

229

Tagatisreserv

203

208

213

217

221

223

229

| 7. | ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA |
| --- | --- |

7.

ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA

3 174

3 240

3 328

3 386

3 455

3 472

3 566

Põllumajandus

529

540

555

564

Ühinemiseelne struktuuripoliitika rahastamisvahend

1 058

1 080

1 109

1 129

PHARE (taotlejariigid)

1 587

1 620

1 664

1 693

| 8. | KOMPENSATSIOON |
| --- | --- |

8.

KOMPENSATSIOON

1 410

1 305

1 074

KULUKOHUSTUSTE TÄITMISEGA SEOTUD ASSIGNEERINGUD

93 792

97 189

100 672

102 145

115 500

119 519

123 657

MAKSETE ASSIGNEERINGUD KOKKU

91 322

94 730

100 078

102 767

111 380

114 060

119 112

Ülemmäär, maksete assigneeringud protsendina rahvamajanduse kogutulust (ESA 95)

1,07 %

1,08 %

1,11 %

1,09 %

1,09 %

1,08 %

1,08 %

Ettenägemata kulude arv

0,17 %

0,16 %

0,13 %

0,15 %

0,15 %

0,16 %

0,16 %

Omavahendite ülemmäär

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  Pensionikulud, mis sisalduvad selle eelarverea ülemmäärades, arvutatakse nii, et need ei sisalda töötajate sissemakseid pensioniskeemi, ja ajavahemikul 2000–2006 jäävad need 1 100 miljoni euro piiresse 1999. aasta hindades.

(2)  Pensionikulud, mis sisalduvad selle eelarverea ülemmäärades, arvutatakse nii, et need ei sisalda töötajate sissemakseid pensioniskeemi, ja ajavahemikul 2000–2006 jäävad need 1 100 miljoni euro piiresse 1999. aasta hindades.

(3)  Pensionikulud, mis sisalduvad selle eelarverea ülemmäärades, arvutatakse nii, et need ei sisalda töötajate sissemakseid pensioniskeemi, ja ajavahemikul 2000–2006 jäävad need 1 100 miljoni euro piiresse 1999. aasta hindades.

(4)  Pensionikulud, mis sisalduvad selle eelarverea ülemmäärades, arvutatakse nii, et need ei sisalda töötajate sissemakseid pensioniskeemi, ja ajavahemikul 2000–2006 jäävad need 1 100 miljoni euro piiresse 1999. aasta hindades

---

Komisjon

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/30

---

KOMISJONI OTSUS,

2. august 2004,

mis käsitleb Prantsusmaa poolt France Télécomile antavat riigiabi

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3061 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/709/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ning eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna kokkulepet ning eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud asjaosalisi üles esitama oma selgitusi nimetatud artiklite kohta (1) ja võttes arvesse neid selgitusi,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 31. jaanuari 2003 kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 (edaspidi “menetluse algatamise otsus”), rahaliste meetmete suhtes, mida Prantsusmaa ametiasutused rakendasid France Telecomi (edaspidi FT või “ettevõte”) heaks ning selle operaatori suhtes kehtiva maksukorra huvides. Menetluse algatamiseni viinud asjaolude kirjeldust ei ole käesolevas otsuses ära toodud. (2) |
| --- | --- |

(1)

31. jaanuari 2003 kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada ametlik uurimismenetlus, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 (edaspidi “menetluse algatamise otsus”), rahaliste meetmete suhtes, mida Prantsusmaa ametiasutused rakendasid France Telecomi (edaspidi FT või “ettevõte”) heaks ning selle operaatori suhtes kehtiva maksukorra huvides. Menetluse algatamiseni viinud asjaolude kirjeldust ei ole käesolevas otsuses ära toodud. (2)

| (2) | Menetluse algatamise otsusest teavitati Prantsusmaad 31. jaanuaril 2003. Pärast olulisemate vigade parandamist tehti parandusõiend Prantsusmaale teatavaks 7. märtsil 2003. |
| --- | --- |

(2)

Menetluse algatamise otsusest teavitati Prantsusmaad 31. jaanuaril 2003. Pärast olulisemate vigade parandamist tehti parandusõiend Prantsusmaale teatavaks 7. märtsil 2003.

| (3) | Prantsusmaa edastas täiendava teabe komisjonile 4. aprilli 2003, 15. mai 2003 ja 29. jaanuari 2004 kirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Prantsusmaa edastas täiendava teabe komisjonile 4. aprilli 2003, 15. mai 2003 ja 29. jaanuari 2004 kirjadega.

| (4) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon kutsus asjaomaseid kolmandaid isikuid üles esitama oma selgitused antud abimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (3) Komisjon kutsus asjaomaseid kolmandaid isikuid üles esitama oma selgitused antud abimeetmete kohta.

| (5) | Komisjon sai selgitused järgmistelt kolmandatelt isikutelt:






  — | 21. märts 2003, Cable and Wireless plc and Cable and Wireless SA selgitused, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisjon sai selgitused järgmistelt kolmandatelt isikutelt:

—

21. märts 2003, Cable and Wireless plc and Cable and Wireless SA selgitused,

| — | 11. aprill 2003, CEGETELi selgitused, |
| --- | --- |

—

11. aprill 2003, CEGETELi selgitused,

| — | 10. aprill 2003, l’AFORS Télécomi selgitused, |
| --- | --- |

—

10. aprill 2003, l’AFORS Télécomi selgitused,

| — | 11. aprill 2003, LD COM selgitused, |
| --- | --- |

—

11. aprill 2003, LD COM selgitused,

| — | 11. aprill 2003, A (4) selgitused, |
| --- | --- |

—

11. aprill 2003, A (4) selgitused,

| — | 10. aprill 2003, TISCALI selgitused, |
| --- | --- |

—

10. aprill 2003, TISCALI selgitused,

| — | 11. aprill 2003, WORLDCOM France’i selgitused, |
| --- | --- |

—

11. aprill 2003, WORLDCOM France’i selgitused,

| — | 11. aprill 2003, B (4) selgitused, |
| --- | --- |

—

11. aprill 2003, B (4) selgitused,

| — | 11. aprill 2003, Bouygues SA et Bouygues Télécom (BT) (5) selgitused, |
| --- | --- |

—

11. aprill 2003, Bouygues SA et Bouygues Télécom (BT) (5) selgitused,

| — | 14. aprill 2003, Telecom Italia selgitused, |
| --- | --- |

—

14. aprill 2003, Telecom Italia selgitused,

| — | 14. aprill 2003, C (4) selgitused, |
| --- | --- |

—

14. aprill 2003, C (4) selgitused,

| — | 29. aprill 2003, B selgitused, |
| --- | --- |

—

29. aprill 2003, B selgitused,

| — | 30. aprill 2003, LD COM (6) selgitused. |
| --- | --- |

—

30. aprill 2003, LD COM (6) selgitused.

| (6) | Komisjon edastas selgitused Prantsusmaale 16. mail 2003, võimaldades viimasel neid kommenteerida. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon edastas selgitused Prantsusmaale 16. mail 2003, võimaldades viimasel neid kommenteerida.

| (7) | Prantsusmaa ametiasutused saatsid oma kommentaarid 30. juuni 2003 ja 29. juuli 2003 kirjadega. |
| --- | --- |

(7)

Prantsusmaa ametiasutused saatsid oma kommentaarid 30. juuni 2003 ja 29. juuli 2003 kirjadega.

| (8) | Komisjon sai kolmandatelt isikutelt ka muud teavet ja dokumente, mille loetelu on järgmine:






  — | 23. juuni 2003, LD COM kiri, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisjon sai kolmandatelt isikutelt ka muud teavet ja dokumente, mille loetelu on järgmine:

—

23. juuni 2003, LD COM kiri,

| — | 25. juuni 2003, D (4) kiri, |
| --- | --- |

—

25. juuni 2003, D (4) kiri,

| — | 27. oktoober 2003, MCI kiri, |
| --- | --- |

—

27. oktoober 2003, MCI kiri,

| — | 16. oktoober 2003, ECTA kiri, |
| --- | --- |

—

16. oktoober 2003, ECTA kiri,

| — | 25. juuni 2003, E (4) kiri, |
| --- | --- |

—

25. juuni 2003, E (4) kiri,

| — | 7. jaanuar 2004, BT kiri, |
| --- | --- |

—

7. jaanuar 2004, BT kiri,

| — | 16. jaanuar 2004, BT kiri, |
| --- | --- |

—

16. jaanuar 2004, BT kiri,

| — | 19. märts 2004, FT kiri, |
| --- | --- |

—

19. märts 2004, FT kiri,

| — | 5. aprill 2004, Tiscali kiri, |
| --- | --- |

—

5. aprill 2004, Tiscali kiri,

| — | 17. mai 2004, LDCOM kiri, |
| --- | --- |

—

17. mai 2004, LDCOM kiri,

| — | 26. mai 2004, BT kiri, |
| --- | --- |

—

26. mai 2004, BT kiri,

| — | 22. juuni 2004, FT kiri, |
| --- | --- |

—

22. juuni 2004, FT kiri,

| — | 30. juuni 2004, FT faks, |
| --- | --- |

—

30. juuni 2004, FT faks,

| — | 2. juuli 2004, FT faks, |
| --- | --- |

—

2. juuli 2004, FT faks,

| — | 16. juuli 2004, BT faks. |
| --- | --- |

—

16. juuli 2004, BT faks.

| (9) | Komisjon palus Prantsusmaa ametiasutustelt lisateavet järgmistes kirjades:






  — | 11. september 2003 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 20. oktoobril 2003), |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisjon palus Prantsusmaa ametiasutustelt lisateavet järgmistes kirjades:

—

11. september 2003 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 20. oktoobril 2003),

| — | 11. november 2003 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 4. detsembril 2003), |
| --- | --- |

—

11. november 2003 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 4. detsembril 2003),

| — | 12. jaanuar 2004 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 21. jaanuaril 2004), |
| --- | --- |

—

12. jaanuar 2004 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 21. jaanuaril 2004),

| — | 2. veebruar 2004 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 16. veebruaril 2004), |
| --- | --- |

—

2. veebruar 2004 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 16. veebruaril 2004),

| — | 1. juuni 2004 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 16. juunil 2004 toimunud koosoleku ajal). |
| --- | --- |

—

1. juuni 2004 (Prantsusmaa ametiasutuste vastus 16. juunil 2004 toimunud koosoleku ajal).

| (10) | Komisjon saatis 3. mail 2004 ja 14. juunil 2004 Prantsusmaa ametiasutustele edasi põhjenduses 8 nimetatud kirjad. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis 3. mail 2004 ja 14. juunil 2004 Prantsusmaa ametiasutustele edasi põhjenduses 8 nimetatud kirjad.

| (11) | Komisjon on kuulanud ära kolmandate isikute esindajad mitmesugustel menetluse käigus peetud koosolekutel. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on kuulanud ära kolmandate isikute esindajad mitmesugustel menetluse käigus peetud koosolekutel.

| (12) | Komisjon kohtus Prantsusmaa ametiasutuste ja FTga 22. jaanuaril 2004 ning 16. ja 23. juunil 2004. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon kohtus Prantsusmaa ametiasutuste ja FTga 22. jaanuaril 2004 ning 16. ja 23. juunil 2004.

| (13) | 5. juuli 2004 faksiga esitasid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile uued arvutused ettevõtlusmaksu erikorra kohta. 13., 15. ja 16. juulil 2004 edastasid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile täiendavaid selgitusi. |
| --- | --- |

(13)

5. juuli 2004 faksiga esitasid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile uued arvutused ettevõtlusmaksu erikorra kohta. 13., 15. ja 16. juulil 2004 edastasid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile täiendavaid selgitusi.

II.   KIRJELDUS

| (14) | Käesoleva otsuse objektiks on üksnes ettevõtlusmaks, mida rakendatakse FT puhul. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsuse objektiks on üksnes ettevõtlusmaks, mida rakendatakse FT puhul.

| (15) | Kuna nimetatud abi on menetluse algatamise otsuses juba detailselt kirjeldatud, (7) korratakse seda kirjeldust käesolevas otsuses ainult vajaduse korral. |
| --- | --- |

(15)

Kuna nimetatud abi on menetluse algatamise otsuses juba detailselt kirjeldatud, (7) korratakse seda kirjeldust käesolevas otsuses ainult vajaduse korral.

| (16) | Kuni aastani 1990 juhtis äriühingu FT tegevust üks sideministeeriumi haldusala asutus. Avalikku teenust osutava ametina ei olnud telekommunikatsioonide ministeeriumi endine asutus kohustatud maksma ühtki järgmistest maksudest: (i) ettevõtlusmaks, (ii) maamaks väljaarendatud ja väljaarendamata maaomandi eest ning (iii) ettevõtte tulumaks. (8) Ametit doteeriti riigi erifondi eelarvest, mida rohkete ülejääkide tõttu eelistati põhieelarvele ning millest rahastati ka sihtotstarbelisi väljaminekuid. |
| --- | --- |

(16)

Kuni aastani 1990 juhtis äriühingu FT tegevust üks sideministeeriumi haldusala asutus. Avalikku teenust osutava ametina ei olnud telekommunikatsioonide ministeeriumi endine asutus kohustatud maksma ühtki järgmistest maksudest: (i) ettevõtlusmaks, (ii) maamaks väljaarendatud ja väljaarendamata maaomandi eest ning (iii) ettevõtte tulumaks. (8) Ametit doteeriti riigi erifondi eelarvest, mida rohkete ülejääkide tõttu eelistati põhieelarvele ning millest rahastati ka sihtotstarbelisi väljaminekuid.

| (17) | 2. juuli 1990. aasta seadus nr 90-568, mis käsitleb side ja telekommunikatsioonide avaliku teenuse osutamise korraldust, muutis telekommunikatsioonide ministeeriumi endise ameti kaheks iseseisvaks avalik-õiguslikuks juriidiliseks isikuks (La Poste ja FT), mis omavad finantsautonoomiat ning mille tegevust reguleerib kaubandusõigus. Juriidilise isiku staatuse andmine neile kahele üksusele pidanuks kaasa tooma üldise maksuõiguse rakendamise. Tõepoolest, üldise maksukoodeksi (edaspidi ÜMK) artiklis 1654 on sätestatud: “Avalikud asutused, riigile kuuluvad tööstuses ja muudes valdkondades tegutsevad äriühingud ning riigi või kohaliku omavalitsuse osalusega isikud on üldist maksuõigust kohaldades kohustatud maksma neidsamu makse, mis kehtivad samade ülesannetega eraettevõtjatele”. Seega pidanuks FT alluma maksustamisele üldise maksuõiguse järgi alates 1. jaanuarist 1991 (2. juuli 1990. aasta seaduse nr 90-568 artikkel 1), saades iseseisvaks juriidiliseks isikuks. Ometi kehtestas seadusandja selle põhimõtte vastaselt, mida mainitakse ka seaduses nr 90-568, (9) FT jaoks üldisest maksuõigusest erineva korra (seaduse nr 90-568 artiklid 18 ja 21) kahes režiimis – “üleminekukord”, mis kehtis 1. jaanuarist 1991 kuni 1. jaanuarini 1994, ning “lõplik” kord, mis hakkas kehtima määramata tähtajani alates 1. jaanuarist 1994:






  — | 1991–1993: seaduse nr 90-568 artiklis 19 on sedastatud põhimõte, mille kohaselt FT kohustub 1. jaanuarist 1991 kuni 1. jaanuarini 1994 maksma üksnes neid makse, mida tasub tegelikult riik. Seetõttu ei pidanud FT nimetatud perioodi vältel sarnaselt riigile maksma ei ettevõtlusmaksu, maamaksu ega ettevõtte tulumaksu. Sama perioodi vältel ning sama artikli kohaselt pidi osa FT kasumist laekuma riigieelarvesse (eriti teadus- ja arendustegevuse eraldistesse) “riigieelarve maksutulud”. Need maksud kinnitati iga-aastase riigieelarve seaduse alusel kindla summa piires, (10) |
| --- | --- | --- |

(17)

2. juuli 1990. aasta seadus nr 90-568, mis käsitleb side ja telekommunikatsioonide avaliku teenuse osutamise korraldust, muutis telekommunikatsioonide ministeeriumi endise ameti kaheks iseseisvaks avalik-õiguslikuks juriidiliseks isikuks (La Poste ja FT), mis omavad finantsautonoomiat ning mille tegevust reguleerib kaubandusõigus. Juriidilise isiku staatuse andmine neile kahele üksusele pidanuks kaasa tooma üldise maksuõiguse rakendamise. Tõepoolest, üldise maksukoodeksi (edaspidi ÜMK) artiklis 1654 on sätestatud: “Avalikud asutused, riigile kuuluvad tööstuses ja muudes valdkondades tegutsevad äriühingud ning riigi või kohaliku omavalitsuse osalusega isikud on üldist maksuõigust kohaldades kohustatud maksma neidsamu makse, mis kehtivad samade ülesannetega eraettevõtjatele”. Seega pidanuks FT alluma maksustamisele üldise maksuõiguse järgi alates 1. jaanuarist 1991 (2. juuli 1990. aasta seaduse nr 90-568 artikkel 1), saades iseseisvaks juriidiliseks isikuks. Ometi kehtestas seadusandja selle põhimõtte vastaselt, mida mainitakse ka seaduses nr 90-568, (9) FT jaoks üldisest maksuõigusest erineva korra (seaduse nr 90-568 artiklid 18 ja 21) kahes režiimis – “üleminekukord”, mis kehtis 1. jaanuarist 1991 kuni 1. jaanuarini 1994, ning “lõplik” kord, mis hakkas kehtima määramata tähtajani alates 1. jaanuarist 1994:

—

1991–1993: seaduse nr 90-568 artiklis 19 on sedastatud põhimõte, mille kohaselt FT kohustub 1. jaanuarist 1991 kuni 1. jaanuarini 1994 maksma üksnes neid makse, mida tasub tegelikult riik. Seetõttu ei pidanud FT nimetatud perioodi vältel sarnaselt riigile maksma ei ettevõtlusmaksu, maamaksu ega ettevõtte tulumaksu. Sama perioodi vältel ning sama artikli kohaselt pidi osa FT kasumist laekuma riigieelarvesse (eriti teadus- ja arendustegevuse eraldistesse) “riigieelarve maksutulud”. Need maksud kinnitati iga-aastase riigieelarve seaduse alusel kindla summa piires, (10)

| — | 1994–2003: vastavalt seaduse nr 90-568 artiklile 18 ja ÜMK artiklile 1654 allub FT 1. jaanuarist 1994 FT üldisele maksuõigusele, välja arvatud kohalikule otsesele maksustamisele (maamaks, ettevõtlusmaks), mille puhul on seaduses nr 90-568 ette nähtud eritingimused maksumäärade, määramise aluste ning maksusumma arvutamise korra kohta. Prantsusmaa ametiasutuste esmahinnangu kohaselt ulatus FTle ettevõtlusmaksu erikorra järgi antud soodustuse väärtus umbkaudu 198 miljoni euroni aastas. (11) Ametiasutuste esitatud hilisemate arvutuste põhjal oli summa väiksem (vt punkt 54 jj). Selline ilma ajalise piiranguta kehtestatud ettevõtlusmaksu erikord tühistati 2003. aasta eelarve seadusega. (12) |
| --- | --- |

—

1994–2003: vastavalt seaduse nr 90-568 artiklile 18 ja ÜMK artiklile 1654 allub FT 1. jaanuarist 1994 FT üldisele maksuõigusele, välja arvatud kohalikule otsesele maksustamisele (maamaks, ettevõtlusmaks), mille puhul on seaduses nr 90-568 ette nähtud eritingimused maksumäärade, määramise aluste ning maksusumma arvutamise korra kohta. Prantsusmaa ametiasutuste esmahinnangu kohaselt ulatus FTle ettevõtlusmaksu erikorra järgi antud soodustuse väärtus umbkaudu 198 miljoni euroni aastas. (11) Ametiasutuste esitatud hilisemate arvutuste põhjal oli summa väiksem (vt punkt 54 jj). Selline ilma ajalise piiranguta kehtestatud ettevõtlusmaksu erikord tühistati 2003. aasta eelarve seadusega. (12)

III.   ASJASTHUVITATUD ISIKUTE SELGITUSED

| (18) | Asjasthuvitatud isikute poolt saadetud selgitused piirduvad komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud põhjenduste kordamisega. Seega neid käesolevas otsuses ei korrata. |
| --- | --- |

(18)

Asjasthuvitatud isikute poolt saadetud selgitused piirduvad komisjoni menetluse algatamise otsuses esitatud põhjenduste kordamisega. Seega neid käesolevas otsuses ei korrata.

IV.   PRANTSUSMAA AMETIASUTUSTE SELGITUSED

| (19) | Prantsusmaa ametiasutuste väited keskenduvad ühele põhipunktile, mille järgi ei andnud riigi poolt FTle kehtestatud ettevõtlusmaksu erikord sellele ettevõtjale märgatavat eelist. Prantsusmaa ametiasutused möönavad, et FT suhtes kehtis aastail 1991–2002 ettevõtlusmaksu erikord, kuid nende arvates ei andnud see erikord neile ühtki eelist ega mõjutanud vähimalgi määral riigi ressursse, kuna seisnes FT suuremas maksukoormuses võrreldes üldises maksuõiguses reguleerituga. Prantsusmaa ametiasutused jõudsid sellele järeldusele kolme järgmise punkti põhjal:






  — | aastail 1991–1993 laekus FTlt riigieelarvesse osa FT kasumist summas, mis on väärt ettevõtlusmaksust vabastamist, kuna hõlmab ettevõtlusmaksu summat, |
| --- | --- | --- |

(19)

Prantsusmaa ametiasutuste väited keskenduvad ühele põhipunktile, mille järgi ei andnud riigi poolt FTle kehtestatud ettevõtlusmaksu erikord sellele ettevõtjale märgatavat eelist. Prantsusmaa ametiasutused möönavad, et FT suhtes kehtis aastail 1991–2002 ettevõtlusmaksu erikord, kuid nende arvates ei andnud see erikord neile ühtki eelist ega mõjutanud vähimalgi määral riigi ressursse, kuna seisnes FT suuremas maksukoormuses võrreldes üldises maksuõiguses reguleerituga. Prantsusmaa ametiasutused jõudsid sellele järeldusele kolme järgmise punkti põhjal:

—

aastail 1991–1993 laekus FTlt riigieelarvesse osa FT kasumist summas, mis on väärt ettevõtlusmaksust vabastamist, kuna hõlmab ettevõtlusmaksu summat,

| — | Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et seaduses nr 90-568 on kehtestatud “lõplikult” FT suhtes kohaldatav eriline maksustamiskord aastateks 1991–2003. Nende hinnangul tuleks välja arvutada eelise kogusumma, mida antud kord FTle nimetatud perioodi vältel võimaldas. See tähendab, et nende arvates võib FT enammaksustamine ühel aastal “kompenseerida” FT vähemmaksustamise mõnel teisel aastal, |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et seaduses nr 90-568 on kehtestatud “lõplikult” FT suhtes kohaldatav eriline maksustamiskord aastateks 1991–2003. Nende hinnangul tuleks välja arvutada eelise kogusumma, mida antud kord FTle nimetatud perioodi vältel võimaldas. See tähendab, et nende arvates võib FT enammaksustamine ühel aastal “kompenseerida” FT vähemmaksustamise mõnel teisel aastal,

| — | Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on ettevõtte ettevõtlusmaksu ja ettevõtte tulumaksuga maksustamise üksikasjad teineteisest lahutamatud; järelikult tuleks FT erinevaid maksustamisdetaile perioodil 1991–2003 uurida ühtse tervikuna. Kuna ettevõtlusmaksu suurust võetakse tulumaksu määramisel arvesse, toob ettevõtluse vähemmaksustamine kaasa ka ettevõtte tulumaksu vähenemise. |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on ettevõtte ettevõtlusmaksu ja ettevõtte tulumaksuga maksustamise üksikasjad teineteisest lahutamatud; järelikult tuleks FT erinevaid maksustamisdetaile perioodil 1991–2003 uurida ühtse tervikuna. Kuna ettevõtlusmaksu suurust võetakse tulumaksu määramisel arvesse, toob ettevõtluse vähemmaksustamine kaasa ka ettevõtte tulumaksu vähenemise.

| (20) | Teiseks kinnitavad Prantsusmaa ametiasutused, et kõnealust abi tuleks käsitleda kui jätkuvat. Nõupidamistel komisjoniga, mis toimusid 16. ja 23. juunil 2004, vaidlustasid Prantsusmaa ametiasutused enda poolt varem komisjonile esitatud arvutuste korrektsuse, mis puudutab erinevust FT poolt makstud ettevõtlusmaksu ja tavaõiguse järgi maksustamisele kuuluma pidanud ettevõtlusmaksu vahel. Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul polevat võimalik täpselt välja arvutada FT vähemmaksustamist ettevõtlusmaksu osas alates aastast 1994. Seega ei tohiks komisjon Prantsusmaa ametiasutuste arvates antud küsimuses üldse otsuseid vastu võtta. 5. juulil 2004 saadetud kirjas edastasid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile uued arvutused (koostatud FT enda poolt), milles ei pretendeerita sugugi suuremale õigsusele ega täpsusele kui varem esitatud, vaid püütakse lihtsalt näidata, et on võimatu hinnata FT saadud kasu ettevõtlusmaksu erikorral alates 1994. aastast. |
| --- | --- |

(20)

Teiseks kinnitavad Prantsusmaa ametiasutused, et kõnealust abi tuleks käsitleda kui jätkuvat. Nõupidamistel komisjoniga, mis toimusid 16. ja 23. juunil 2004, vaidlustasid Prantsusmaa ametiasutused enda poolt varem komisjonile esitatud arvutuste korrektsuse, mis puudutab erinevust FT poolt makstud ettevõtlusmaksu ja tavaõiguse järgi maksustamisele kuuluma pidanud ettevõtlusmaksu vahel. Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul polevat võimalik täpselt välja arvutada FT vähemmaksustamist ettevõtlusmaksu osas alates aastast 1994. Seega ei tohiks komisjon Prantsusmaa ametiasutuste arvates antud küsimuses üldse otsuseid vastu võtta. 5. juulil 2004 saadetud kirjas edastasid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile uued arvutused (koostatud FT enda poolt), milles ei pretendeerita sugugi suuremale õigsusele ega täpsusele kui varem esitatud, vaid püütakse lihtsalt näidata, et on võimatu hinnata FT saadud kasu ettevõtlusmaksu erikorral alates 1994. aastast.

V.   ABI HINDAMINE

| (21) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupu, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Menetluse algatamise otsuses tõdes komisjon, et kõik riigipoolse abi põhielemendid artikli 87 lõike 1 tähenduses olid aprioorselt esindatud. Sellekohane analüüs on käesolevas otsuses ära toodud vaid põhijäreldustes: (13)







  — | FT suhtes rakendati erikohtlemist (mis on kehtestatud seaduse nr 90-568 artiklites 18–21) ettevõtlusmaksu osas, |
| --- | --- | --- |

(21)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatakse, et liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupu, on ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Menetluse algatamise otsuses tõdes komisjon, et kõik riigipoolse abi põhielemendid artikli 87 lõike 1 tähenduses olid aprioorselt esindatud. Sellekohane analüüs on käesolevas otsuses ära toodud vaid põhijäreldustes: (13)

—

FT suhtes rakendati erikohtlemist (mis on kehtestatud seaduse nr 90-568 artiklites 18–21) ettevõtlusmaksu osas,

| — | selline erikohtlemine andis talle eelise (ka Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul), |
| --- | --- |

—

selline erikohtlemine andis talle eelise (ka Prantsusmaa ametiasutuste hinnangul),

| — | FT puhul rakendatud ettevõtlusmaksu erikorra võttis vastu Prantsusmaa parlament, tehes seda Prantsuse Vabariigi presidendi poolt välja kuulutatud seaduse alusel, millega välistatakse abi riigile omistamise kahtlus, |
| --- | --- |

—

FT puhul rakendatud ettevõtlusmaksu erikorra võttis vastu Prantsusmaa parlament, tehes seda Prantsuse Vabariigi presidendi poolt välja kuulutatud seaduse alusel, millega välistatakse abi riigile omistamise kahtlus,

| — | kuna FT maksis vähem makse kui üldisele maksuõigusele alluvad ettevõtjad, on tegemist riigi vahendite andmisega, |
| --- | --- |

—

kuna FT maksis vähem makse kui üldisele maksuõigusele alluvad ettevõtjad, on tegemist riigi vahendite andmisega,

| — | võttes arvesse, et FT tegutseb kõrge konkurentsi tasemega sektoris, nimelt kaugside alal, siis kahjustavad või ähvardavad kahjustada tema eelised konkurentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et FT tegutseb kõrge konkurentsi tasemega sektoris, nimelt kaugside alal, siis kahjustavad või ähvardavad kahjustada tema eelised konkurentsi,

| — | võttes arvesse, et FT tegutseb turgudel, mis alates 80ndate lõpust on konkurentsile järjest enam avatud, võib igasugune riigi poolt FTle antav eelis mõjutada liikmesriikide kaubandussuhteid. |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et FT tegutseb turgudel, mis alates 80ndate lõpust on konkurentsile järjest enam avatud, võib igasugune riigi poolt FTle antav eelis mõjutada liikmesriikide kaubandussuhteid.

1.   Aastad 1991–1993

| (22) | Analüüsimaks ettevõtlusmaksu korraldust aastatel 1991–1993, tuleks vaadelda esimest Prantsusmaa ametiasutuste esitatud väidet, mille kohaselt FT poolt aastatel 1991–1993 tasutud spetsiaalsed maksud riigieelarvesse olid maksulist laadi ning võivad minna arvesse kui ettevõtlusmaksu tasumine eritingimustel. Mis sellesse väitesse puutub, siis märgib komisjon, et vastavalt olemasolevatele kohtulahenditele ei saa abi olemasolu eitada põhjusel, et sooduskorrast kasu saanud ettevõte allus teistsugusele ja suuremale maksukoormusele. (14) Igal maksul on erinev loogika ja eeldused. |
| --- | --- |

(22)

Analüüsimaks ettevõtlusmaksu korraldust aastatel 1991–1993, tuleks vaadelda esimest Prantsusmaa ametiasutuste esitatud väidet, mille kohaselt FT poolt aastatel 1991–1993 tasutud spetsiaalsed maksud riigieelarvesse olid maksulist laadi ning võivad minna arvesse kui ettevõtlusmaksu tasumine eritingimustel. Mis sellesse väitesse puutub, siis märgib komisjon, et vastavalt olemasolevatele kohtulahenditele ei saa abi olemasolu eitada põhjusel, et sooduskorrast kasu saanud ettevõte allus teistsugusele ja suuremale maksukoormusele. (14) Igal maksul on erinev loogika ja eeldused.

| (23) | Mis puutub spetsiaalse maksu fiskaalsesse iseloomu, siis rõhutab komisjon, et need maksud ei ole ettevõtlusmaksuga ilmtingimata seotud. Seadus ei sätesta sugugi, et nimetatud spetsiaalseid makse võiks nõuda ettevõtlusmaksu asemel. Ka polnud selle maksu summa määratud näitajate järgi, mis määravad kindlaks ettevõtlusmaksu summa. |
| --- | --- |

(23)

Mis puutub spetsiaalse maksu fiskaalsesse iseloomu, siis rõhutab komisjon, et need maksud ei ole ettevõtlusmaksuga ilmtingimata seotud. Seadus ei sätesta sugugi, et nimetatud spetsiaalseid makse võiks nõuda ettevõtlusmaksu asemel. Ka polnud selle maksu summa määratud näitajate järgi, mis määravad kindlaks ettevõtlusmaksu summa.

| (24) | Lisaks märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, et FT poolt makstud kogusumma, mille FT maksis riigieelarvesse, oli võrdne PTT-lt 1989. ja 1990. aastal riigieelarvesse laekunud summadega. Sellest järeldas komisjon, et antud summa sarnanes pigem FT mitme majandustulemuste alusel tasutud spetsiaalse maksuga kui ettevõtlusmaksu erikorra alusel tasutud maksuga. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, et FT poolt makstud kogusumma, mille FT maksis riigieelarvesse, oli võrdne PTT-lt 1989. ja 1990. aastal riigieelarvesse laekunud summadega. Sellest järeldas komisjon, et antud summa sarnanes pigem FT mitme majandustulemuste alusel tasutud spetsiaalse maksuga kui ettevõtlusmaksu erikorra alusel tasutud maksuga.

| (25) | Enne aastat 1990, kui FT tegevust teostas veel sideministeeriumi direktoraat, oli selle ameti erifondil eelarveülejääke. Kompenseerimaks riigieelarve defitsiiti, kanti fondilaekumised üle riigieelarvesse, kirjendades seda “majandamisülejäägid”, millele lisandus hiljem veel teisi laekumisi sihtotstarbeliste ettevõtmiste rahastamiseks. 1988. aastal võttis valitsus kohustuse stabiliseerida kuni aastani 1992 sissemakseid erifondist põhieelarvesse 13,7 miljardi frangi ulatuses 1989. aastal ja 14 miljardi frangi ulatuses 1990. aastal. Selline summa võeti aluseks seadusest nr 90-568, kui kinnitati FT spetsiaalse maksu laekumine riigieelarvesse aastateks 1991, 1992 ja 1993. (15) |
| --- | --- |

(25)

Enne aastat 1990, kui FT tegevust teostas veel sideministeeriumi direktoraat, oli selle ameti erifondil eelarveülejääke. Kompenseerimaks riigieelarve defitsiiti, kanti fondilaekumised üle riigieelarvesse, kirjendades seda “majandamisülejäägid”, millele lisandus hiljem veel teisi laekumisi sihtotstarbeliste ettevõtmiste rahastamiseks. 1988. aastal võttis valitsus kohustuse stabiliseerida kuni aastani 1992 sissemakseid erifondist põhieelarvesse 13,7 miljardi frangi ulatuses 1989. aastal ja 14 miljardi frangi ulatuses 1990. aastal. Selline summa võeti aluseks seadusest nr 90-568, kui kinnitati FT spetsiaalse maksu laekumine riigieelarvesse aastateks 1991, 1992 ja 1993. (15)

| (26) | Üldiselt ei kuulu selline maks oma iseloomult (kindlasummaline makse, ettevõtte varasemate majandustulemuste alusel määratud summa) klassikalise maksustamise valdkonda. |
| --- | --- |

(26)

Üldiselt ei kuulu selline maks oma iseloomult (kindlasummaline makse, ettevõtte varasemate majandustulemuste alusel määratud summa) klassikalise maksustamise valdkonda.

| (27) | Võttes arvesse spetsiaalse maksu arengut ja määratlemise üksikasju, liigitub ta pigem ettevõtte kasumi kategooriasse. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse spetsiaalse maksu arengut ja määratlemise üksikasju, liigitub ta pigem ettevõtte kasumi kategooriasse.

| (28) | Isegi kui see spetsiaalne maks ei ole ilmtingimata seotud ettevõtlusmaksuga, on ta ometi seotud FT jaoks kehtiva ettevõtlusmaksu erikorraga. Seaduses nr 90-568 on nimelt samas peatükis pealkirjaga “maksustamine” ja samas artiklis nähtud ette, et FT ei pea maksma makse (välja arvatud need, mille tasub riik) ning et ta peab maksu kandma üle riigieelarvesse, kusjuures need kaks sätet kehtivad ühe ja sama perioodi vältel (1. jaanuarist 1991 kuni 1. jaanuarini 1994). |
| --- | --- |

(28)

Isegi kui see spetsiaalne maks ei ole ilmtingimata seotud ettevõtlusmaksuga, on ta ometi seotud FT jaoks kehtiva ettevõtlusmaksu erikorraga. Seaduses nr 90-568 on nimelt samas peatükis pealkirjaga “maksustamine” ja samas artiklis nähtud ette, et FT ei pea maksma makse (välja arvatud need, mille tasub riik) ning et ta peab maksu kandma üle riigieelarvesse, kusjuures need kaks sätet kehtivad ühe ja sama perioodi vältel (1. jaanuarist 1991 kuni 1. jaanuarini 1994).

| (29) | Lisaks sellele on antud maksul tüüpilised maksu tunnused nagu rahaline kohustus kindla perioodi eest, vastaspoole olemasoluta ning võimukandja – riigi või mõne avaliku asutuse – poolt kehtestatud. Ning lõpuks läheb see maks riigi tulusse. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks sellele on antud maksul tüüpilised maksu tunnused nagu rahaline kohustus kindla perioodi eest, vastaspoole olemasoluta ning võimukandja – riigi või mõne avaliku asutuse – poolt kehtestatud. Ning lõpuks läheb see maks riigi tulusse.

| (30) | Seega näib, et antud seaduse artikli 19 eesmärk oli kehtestada kolmeaastane üleminekuperiood, mille vältel FT jätkaks samade rahasummade ülekandmist riigile nagu varasemalt, andes osa majandustulemustest riigieelarvesse, ning oleks samal ajal vabastatud igasuguste maksude maksmisest (välja arvatud need, mille tasub riik). FT kohene allumine üldisele maksuõigusejärgsele maksustamisele oleks muuhulgas kaasa toonud kohalike maksude maksmise (millest saavad tulu kohalikud omavalitsused ja mitte riigieelarve, nagu näiteks ettevõtlusmaksu puhul), mis võinuks põhjustada FT panuse vähenemise riigieelarves (kuivõrd kasumist osasaamise uus korraldus ei kohaldunud otsekohe). |
| --- | --- |

(30)

Seega näib, et antud seaduse artikli 19 eesmärk oli kehtestada kolmeaastane üleminekuperiood, mille vältel FT jätkaks samade rahasummade ülekandmist riigile nagu varasemalt, andes osa majandustulemustest riigieelarvesse, ning oleks samal ajal vabastatud igasuguste maksude maksmisest (välja arvatud need, mille tasub riik). FT kohene allumine üldisele maksuõigusejärgsele maksustamisele oleks muuhulgas kaasa toonud kohalike maksude maksmise (millest saavad tulu kohalikud omavalitsused ja mitte riigieelarve, nagu näiteks ettevõtlusmaksu puhul), mis võinuks põhjustada FT panuse vähenemise riigieelarves (kuivõrd kasumist osasaamise uus korraldus ei kohaldunud otsekohe).

| (31) | Kokkuvõttes näib, et spetsiaalne maks riigieelarvesse, mis FT puhul kehtis aastatel 1991–1993, oli mitmetahulise iseloomuga, kujutades endast ühest küljest fiskaalset meedet ning teisalt võimaldades osasaamist kasumist niivõrd, kuivõrd maks püüdis tagada, et ettevõte kannaks kolme aasta pikkuse üleminekuperioodi vältel riigile üle summa, mis oleks võrdväärne üldise maksuõiguse tingimustes tasutud maksudega, ning peale selle maksu vastavalt majandustulemustele. Teisisõnu täitis FT rahaeraldis riigile aastatel 1991–1993 kahekordset ülesannet: sellega osaliselt tasuti erinevaid makse ning samas võimaldas see riigile kui omanikule ettevõtte kasumis osasaamise. |
| --- | --- |

(31)

Kokkuvõttes näib, et spetsiaalne maks riigieelarvesse, mis FT puhul kehtis aastatel 1991–1993, oli mitmetahulise iseloomuga, kujutades endast ühest küljest fiskaalset meedet ning teisalt võimaldades osasaamist kasumist niivõrd, kuivõrd maks püüdis tagada, et ettevõte kannaks kolme aasta pikkuse üleminekuperioodi vältel riigile üle summa, mis oleks võrdväärne üldise maksuõiguse tingimustes tasutud maksudega, ning peale selle maksu vastavalt majandustulemustele. Teisisõnu täitis FT rahaeraldis riigile aastatel 1991–1993 kahekordset ülesannet: sellega osaliselt tasuti erinevaid makse ning samas võimaldas see riigile kui omanikule ettevõtte kasumis osasaamise.

| (32) | Eelneva valguses (eriti spetsiaalse maksu osaliselt maksulise iseloomu ning samuti spetsiaalse maksu ja ettevõtlusmaksu erikorra vahelise seose põhjal) ning isegi otseste kirjalike viidete puudumisel, mis näitaksid, kuidas spetsiaalset maksu tuleks pidada ettevõtlusmaksu tasumise eriliseks viisiks, järeldab komisjon, et kõnealune spetsiaalne maks kujutas endast aastatel 1991–1993 osalt maksude, sealhulgas just ettevõtlusmaksu, tasumist ning lisaks sellele kasumi teenimist riigi kui omaniku poolt ettevõtte kasumlikkuselt. |
| --- | --- |

(32)

Eelneva valguses (eriti spetsiaalse maksu osaliselt maksulise iseloomu ning samuti spetsiaalse maksu ja ettevõtlusmaksu erikorra vahelise seose põhjal) ning isegi otseste kirjalike viidete puudumisel, mis näitaksid, kuidas spetsiaalset maksu tuleks pidada ettevõtlusmaksu tasumise eriliseks viisiks, järeldab komisjon, et kõnealune spetsiaalne maks kujutas endast aastatel 1991–1993 osalt maksude, sealhulgas just ettevõtlusmaksu, tasumist ning lisaks sellele kasumi teenimist riigi kui omaniku poolt ettevõtte kasumlikkuselt.

| (33) | Siinkohal peaks lisama, et Prantsusmaa ametiasutuste poolt aastatel 1991–1993 edastatud teabe kohaselt oli nimetatud maksusumma suurem kui summa, mida FT oleks pidanud tasuma, makstes üldises maksuõiguses sätestatud ettevõtlusmaksu ja ettevõtte tulumaksu. Sellest järeldub, et antud perioodi vältel polnud FTl ühtegi eelist, mis seondunuks ettevõtlusmaksu vabastusega. Siiski meenutab komisjon, et aastail 1991–1993 kehtisid FTle üksnes riigi poolt tasutud maksud (näiteks ei pidanud FT maksma omandimaksu). Sellest järelduvalt ning eesmärgiga teha kindlaks, kas ettevõtlusmaksu vabastus ja selle asendamine spetsiaalse maksuga ei andnud FTle maksusoodustust, päris komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt, kas nimetatud spetsiaalne maks oli suurem kui kõik teised maksud, mida FT oleks pidanud tasuma üldise maksuõiguse kohaselt (ja mitte lihtsalt suurem kui ettevõtlusmaks ja ettevõtte tulumaks kokku). (16) Nõupidamistel komisjoniga, mis leidsid aset 16. ja 23. juunil 2004, kinnitasid Prantsusmaa ametiasutused, et spetsiaalne maks oli tõepoolest suurem kui kõikide maksude kogusumma. Seetõttu leiab komisjon, et FT ei omanud aastatel 1991–1993 ühtki maksualast eelist, kuivõrd tema jaoks kehtis spetsiaalne maks, mis ühest küljest hõlmas erinevaid makse ning lisaks sellele sõltus majandustulemustest, olles suurem kui maksude kogusumma, millest FT oli vabastatud. |
| --- | --- |

(33)

Siinkohal peaks lisama, et Prantsusmaa ametiasutuste poolt aastatel 1991–1993 edastatud teabe kohaselt oli nimetatud maksusumma suurem kui summa, mida FT oleks pidanud tasuma, makstes üldises maksuõiguses sätestatud ettevõtlusmaksu ja ettevõtte tulumaksu. Sellest järeldub, et antud perioodi vältel polnud FTl ühtegi eelist, mis seondunuks ettevõtlusmaksu vabastusega. Siiski meenutab komisjon, et aastail 1991–1993 kehtisid FTle üksnes riigi poolt tasutud maksud (näiteks ei pidanud FT maksma omandimaksu). Sellest järelduvalt ning eesmärgiga teha kindlaks, kas ettevõtlusmaksu vabastus ja selle asendamine spetsiaalse maksuga ei andnud FTle maksusoodustust, päris komisjon Prantsusmaa ametiasutustelt, kas nimetatud spetsiaalne maks oli suurem kui kõik teised maksud, mida FT oleks pidanud tasuma üldise maksuõiguse kohaselt (ja mitte lihtsalt suurem kui ettevõtlusmaks ja ettevõtte tulumaks kokku). (16) Nõupidamistel komisjoniga, mis leidsid aset 16. ja 23. juunil 2004, kinnitasid Prantsusmaa ametiasutused, et spetsiaalne maks oli tõepoolest suurem kui kõikide maksude kogusumma. Seetõttu leiab komisjon, et FT ei omanud aastatel 1991–1993 ühtki maksualast eelist, kuivõrd tema jaoks kehtis spetsiaalne maks, mis ühest küljest hõlmas erinevaid makse ning lisaks sellele sõltus majandustulemustest, olles suurem kui maksude kogusumma, millest FT oli vabastatud.

2.   Aastad 1994–2003

| (34) | Analüüsimaks ettevõtlusmaksu korda aastatel 1994–2003, tuleks lähemalt vaadelda Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teist ja kolmandat väidet. |
| --- | --- |

(34)

Analüüsimaks ettevõtlusmaksu korda aastatel 1994–2003, tuleks lähemalt vaadelda Prantsusmaa ametiasutuste esitatud teist ja kolmandat väidet.

| (35) | Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et seaduses nr 90-568 sätestati “lõplikult” FTle aastatel 1991–2002 rakendatava ühtse maksustamiskorra. Nende arvates tuleks välja arvutada üldine kasu, mida nimetatud kord kogu perioodi vältel FTle tõi. See tähendab, et nende hinnangul võib FT ülemaksustamine ühe aasta lõikes “kompenseerida” alamaksustamise mõnel teisel aastal. Täpsemalt öeldes on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et FT alamaksustamist “kindlal” perioodil (1. jaanuar 1994– 1. jaanuar 2003) tasakaalustab ülemaksustamine (spetsiaalse maksu tasumise tõttu) “üleminekuperioodi” vältel (1. jaanuar 1991–31. detsember 1993). Tõepoolest olevat kogusumma, mille FT tasus riigieelarvesse spetsiaalse maksu näol aastatel 1991, 1992 ja 1993, niivõrd palju suurem üldise maksuõiguse alusel tasumisele kuuluvast summast, et ületavat eelise, mille FT sai eritingimustel ettevõtlusmaksu kehtestamisest “kindla” perioodi vältel. |
| --- | --- |

(35)

Prantsusmaa ametiasutused rõhutavad, et seaduses nr 90-568 sätestati “lõplikult” FTle aastatel 1991–2002 rakendatava ühtse maksustamiskorra. Nende arvates tuleks välja arvutada üldine kasu, mida nimetatud kord kogu perioodi vältel FTle tõi. See tähendab, et nende hinnangul võib FT ülemaksustamine ühe aasta lõikes “kompenseerida” alamaksustamise mõnel teisel aastal. Täpsemalt öeldes on Prantsusmaa ametiasutused seisukohal, et FT alamaksustamist “kindlal” perioodil (1. jaanuar 1994– 1. jaanuar 2003) tasakaalustab ülemaksustamine (spetsiaalse maksu tasumise tõttu) “üleminekuperioodi” vältel (1. jaanuar 1991–31. detsember 1993). Tõepoolest olevat kogusumma, mille FT tasus riigieelarvesse spetsiaalse maksu näol aastatel 1991, 1992 ja 1993, niivõrd palju suurem üldise maksuõiguse alusel tasumisele kuuluvast summast, et ületavat eelise, mille FT sai eritingimustel ettevõtlusmaksu kehtestamisest “kindla” perioodi vältel.

| (36) | Seda mõttekäiku ei saa õigeks pidada. Seadus nr 90-568 kehtestas kaks selgesti eristuvat maksurežiimi:






  — | “üleminekurežiim” aastatel 1991–1994, mil FT oli vabastatud kõigist maksudest, peale riigi poolt makstavate, ning pidi riigile tegema kindlasummalisi ülekandeid kirje all “riigieelarvesse tasutav spetsiaalne maks”, |
| --- | --- | --- |

(36)

Seda mõttekäiku ei saa õigeks pidada. Seadus nr 90-568 kehtestas kaks selgesti eristuvat maksurežiimi:

—

“üleminekurežiim” aastatel 1991–1994, mil FT oli vabastatud kõigist maksudest, peale riigi poolt makstavate, ning pidi riigile tegema kindlasummalisi ülekandeid kirje all “riigieelarvesse tasutav spetsiaalne maks”,

| — | nn lõplik režiim alates 1994. aastast (seadus ei näinud ette selle režiimi kehtimise lõpukuupäeva ning 2003. aastal oli tarvis uut seadust, et seda režiimi tühistada); selle režiimi kohaselt kehtisid FT jaoks üldise maksuõiguse sätted kõikide maksude osas, välja arvatud omandimaks ja ettevõtlusmaks, mille tarvis olid ette nähtud eritingimused. |
| --- | --- |

—

nn lõplik režiim alates 1994. aastast (seadus ei näinud ette selle režiimi kehtimise lõpukuupäeva ning 2003. aastal oli tarvis uut seadust, et seda režiimi tühistada); selle režiimi kohaselt kehtisid FT jaoks üldise maksuõiguse sätted kõikide maksude osas, välja arvatud omandimaks ja ettevõtlusmaks, mille tarvis olid ette nähtud eritingimused.

| (37) | Kohtupraktika kohaselt ei saa ettevõttele antud abi “kompenseerida” samale ettevõttele teistel alustel pandud erilise maksukohustusega. Nii välistas kohus, et peretoetuste sotsiaalkindlustuskulude vähendamine teatud ettevõtetes “kompenseeriks” töötuskindlustuse lisakohustuse samades ettevõtetes. (17) |
| --- | --- |

(37)

Kohtupraktika kohaselt ei saa ettevõttele antud abi “kompenseerida” samale ettevõttele teistel alustel pandud erilise maksukohustusega. Nii välistas kohus, et peretoetuste sotsiaalkindlustuskulude vähendamine teatud ettevõtetes “kompenseeriks” töötuskindlustuse lisakohustuse samades ettevõtetes. (17)

| (38) | Sellist kohtupraktikat arvesse võttes ei saa komisjon nõustuda, et FT “alamaksustamist” ettevõtlusmaksu osas alates aastast 1994 võib kompenseerida FT poolt aastatel 1991–1994 tasutud spetsiaalse maksuga, mis polnud ettevõtlusmaksuga otseselt seotud. Nagu komisjon varasemalt tõdes, ei sätestata seaduses nr 90-568 sugugi, et spetsiaalne maks oleks kehtestatud ettevõtlusmaksu asemel. Samuti polnud maksusumma määratletud parameetrite alusel, mille alusel määrati kindlaks ettevõtlusmaksu summa, vaid see sõltus kasumist, mida telekommunikatsiooniettevõtted maksid riigile aastatel 1989 ja 1990. Kirjeldatud tekkelugu ja maksu määramise korda arvestades sarnaneb spetsiaalne maks pigem ettevõtte kasumilt kinnipeetava summaga kui ettevõtlusmaksu asemel maksustamisega. Üldjuhul pidanuks see aitama komisjonil välistada mis tahes kompenseerimist ning käsitleda ettevõtlusmaksu mittetasumist “üleminekuperioodil” ettevõttele antud eriomase eelisena. |
| --- | --- |

(38)

Sellist kohtupraktikat arvesse võttes ei saa komisjon nõustuda, et FT “alamaksustamist” ettevõtlusmaksu osas alates aastast 1994 võib kompenseerida FT poolt aastatel 1991–1994 tasutud spetsiaalse maksuga, mis polnud ettevõtlusmaksuga otseselt seotud. Nagu komisjon varasemalt tõdes, ei sätestata seaduses nr 90-568 sugugi, et spetsiaalne maks oleks kehtestatud ettevõtlusmaksu asemel. Samuti polnud maksusumma määratletud parameetrite alusel, mille alusel määrati kindlaks ettevõtlusmaksu summa, vaid see sõltus kasumist, mida telekommunikatsiooniettevõtted maksid riigile aastatel 1989 ja 1990. Kirjeldatud tekkelugu ja maksu määramise korda arvestades sarnaneb spetsiaalne maks pigem ettevõtte kasumilt kinnipeetava summaga kui ettevõtlusmaksu asemel maksustamisega. Üldjuhul pidanuks see aitama komisjonil välistada mis tahes kompenseerimist ning käsitleda ettevõtlusmaksu mittetasumist “üleminekuperioodil” ettevõttele antud eriomase eelisena.

| (39) | Üksnes erandi korras nõustus komisjon, et ettevõtte poolt aastatel 1991-1993 tasutud maksu käsitletakse ka ettevõtlusmaksuna. Võttes arvesse selle FT jaoks kohaldatud spetsiaalse maksu mitmetähenduslikku iseloomu (18) ja tõsiasja, et tasutud maksusumma ületas summa, mis kuulunuks tasumisele üldise maksuõiguse sätete alusel, ning arvestades kõnealuse maksustamiskorra ajutist iseloomu, otsustas komisjon teha ettevõttele möönduse ning nõustus tunnustama spetsiaalse maksu osaliselt fiskaalset iseloomu ja ühtlasi selle funktsiooni maksude tasumisel. Siiski ei saa spetsiaalset maksu osas, mis ületab üldise maksuõiguse sätetest tuleneva maksukoormuse, käsitleda teisiti kui kapitalitulu, mis ei anna kompensatsiooniks mingit juriidilist alust. Vahe kompenseerimine summade, mida FT tasus spetsiaalne makse näol ettevõtte ülejääkidest, ning ettevõtlusmaksu puudutava FT alamaksustamise vahel tähendaks eri liiki spetsiaalne maks (maksusoodustuste ja rahalise tulu) segiajamist, millel ei või lasta sündida. |
| --- | --- |

(39)

Üksnes erandi korras nõustus komisjon, et ettevõtte poolt aastatel 1991-1993 tasutud maksu käsitletakse ka ettevõtlusmaksuna. Võttes arvesse selle FT jaoks kohaldatud spetsiaalse maksu mitmetähenduslikku iseloomu (18) ja tõsiasja, et tasutud maksusumma ületas summa, mis kuulunuks tasumisele üldise maksuõiguse sätete alusel, ning arvestades kõnealuse maksustamiskorra ajutist iseloomu, otsustas komisjon teha ettevõttele möönduse ning nõustus tunnustama spetsiaalse maksu osaliselt fiskaalset iseloomu ja ühtlasi selle funktsiooni maksude tasumisel. Siiski ei saa spetsiaalset maksu osas, mis ületab üldise maksuõiguse sätetest tuleneva maksukoormuse, käsitleda teisiti kui kapitalitulu, mis ei anna kompensatsiooniks mingit juriidilist alust. Vahe kompenseerimine summade, mida FT tasus spetsiaalne makse näol ettevõtte ülejääkidest, ning ettevõtlusmaksu puudutava FT alamaksustamise vahel tähendaks eri liiki spetsiaalne maks (maksusoodustuste ja rahalise tulu) segiajamist, millel ei või lasta sündida.

| (40) | Lisaks märgib komisjon, et seadus nr 90-568 ei näinud sugugi ette kompensatsiooni FT alamaksustamise eest alates aastast 1994 ülemaksustamise arvelt aastatel 1991–1994. Kokkuvõtlik arvutus, nagu see, mille esitasid Prantsusmaa ametiasutused, viitab aga ülemaksustamise hilisemale ümberhindamisele, kui uskuda, et FT maksis “üleminekuperioodi” vältel nii-öelda avanssi (maksukrediiti), mis tuleks järgnevatel aastatel maha arvata ning mis polnud sugugi seaduse nr 90-568 eesmärk nende kahe režiimi kehtestamisel. Kui Prantsusmaa ametiasutused teevad nüüd ettepaneku juurutada erinevate iseloomudega maksude vaheline kompenseerimise mehhanism (spetsiaalse maksu, mis kujutas samaaegselt nii maksu kui ka dividende, ning FT ettevõtlusmaksuga alamaksustamise vahel), mis on rakendunud kahel erineval perioodil, ei tulene see sugugi Prantsusmaa õigussüsteemi tavapäraste maksunormide rakendamisest, vaid ratsionaliseerimisest a posteriori, millega püüti vältida FTle antud abi tagasinõudmist. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks märgib komisjon, et seadus nr 90-568 ei näinud sugugi ette kompensatsiooni FT alamaksustamise eest alates aastast 1994 ülemaksustamise arvelt aastatel 1991–1994. Kokkuvõtlik arvutus, nagu see, mille esitasid Prantsusmaa ametiasutused, viitab aga ülemaksustamise hilisemale ümberhindamisele, kui uskuda, et FT maksis “üleminekuperioodi” vältel nii-öelda avanssi (maksukrediiti), mis tuleks järgnevatel aastatel maha arvata ning mis polnud sugugi seaduse nr 90-568 eesmärk nende kahe režiimi kehtestamisel. Kui Prantsusmaa ametiasutused teevad nüüd ettepaneku juurutada erinevate iseloomudega maksude vaheline kompenseerimise mehhanism (spetsiaalse maksu, mis kujutas samaaegselt nii maksu kui ka dividende, ning FT ettevõtlusmaksuga alamaksustamise vahel), mis on rakendunud kahel erineval perioodil, ei tulene see sugugi Prantsusmaa õigussüsteemi tavapäraste maksunormide rakendamisest, vaid ratsionaliseerimisest a posteriori, millega püüti vältida FTle antud abi tagasinõudmist.

| (41) | Kokkuvõttes ei saa komisjon nõustuda Prantsusmaa ametiasutuste teise väitega, mille kohaselt tuleks koostada kokkuvõttev arvutus eelisest, mille nimetatud erikord FTle aastatel 1991–2002 andis. |
| --- | --- |

(41)

Kokkuvõttes ei saa komisjon nõustuda Prantsusmaa ametiasutuste teise väitega, mille kohaselt tuleks koostada kokkuvõttev arvutus eelisest, mille nimetatud erikord FTle aastatel 1991–2002 andis.

| (42) | See tähendab, et erinevus FT poolt reaalselt tasutud ettevõtlusmaksu ja selle ettevõtlusmaksu vahel, mis oleks kuulunud tasumisele üldise maksuõiguse sätete alusel ajavahemikus 1. jaanuar 1994 kuni 1. jaanuar 2003, kujutab endast riigiabi, kuna FT jaoks on see eelis, mida võimaldasid ressursid, mis vastasel korral oleksid laekunud riigieelarvesse. |
| --- | --- |

(42)

See tähendab, et erinevus FT poolt reaalselt tasutud ettevõtlusmaksu ja selle ettevõtlusmaksu vahel, mis oleks kuulunud tasumisele üldise maksuõiguse sätete alusel ajavahemikus 1. jaanuar 1994 kuni 1. jaanuar 2003, kujutab endast riigiabi, kuna FT jaoks on see eelis, mida võimaldasid ressursid, mis vastasel korral oleksid laekunud riigieelarvesse.

| (43) | Samuti ei või komisjon nõustuda väitega, mille kohaselt ettevõtlusmaks kuulub maksustatava kasumi arvestusse ning et ettevõtlusmaksu võimaliku alamaksustamise korrigeerimisega peaks kaasnema ettevõtte tulumaksubaasi korrigeerimine, ning et äriühingu ettevõtlusmaksuga ja ettevõtte tulumaksuga maksustamise üksikasjad on teineteisest lahutamatud. |
| --- | --- |

(43)

Samuti ei või komisjon nõustuda väitega, mille kohaselt ettevõtlusmaks kuulub maksustatava kasumi arvestusse ning et ettevõtlusmaksu võimaliku alamaksustamise korrigeerimisega peaks kaasnema ettevõtte tulumaksubaasi korrigeerimine, ning et äriühingu ettevõtlusmaksuga ja ettevõtte tulumaksuga maksustamise üksikasjad on teineteisest lahutamatud.

| (44) | Viimane väide lükatigi tagasi kohtu poolt, kes kinnitas selgelt: “... komisjon ei tohi oma otsustes, milles tuvastatakse riigiabi andmine, arvutada välja maksu mõjutusi väljanõutava abi üldsumma alusel põhjusel, et see arvutus kuulub siseriikliku õiguse kohaldamissalasse, vaid peab piirduma tagasinõutava abi suuruse näitamisega. See ei välista, et riigiasutused lahutavad väljanõudmise ajal vajaduse korral tagasinõutavast summast teatud summad kohaldamaks siseriiklikku õigust tingimusel, et siseriikliku õiguse kohaldamine ei muuda nimetatud tagastusnõuet võimatuks ega muutu selektiivseks sarnaste juhtumite suhtes, mille puhul kehtib siseriiklik õigus.” (19) |
| --- | --- |

(44)

Viimane väide lükatigi tagasi kohtu poolt, kes kinnitas selgelt: “... komisjon ei tohi oma otsustes, milles tuvastatakse riigiabi andmine, arvutada välja maksu mõjutusi väljanõutava abi üldsumma alusel põhjusel, et see arvutus kuulub siseriikliku õiguse kohaldamissalasse, vaid peab piirduma tagasinõutava abi suuruse näitamisega. See ei välista, et riigiasutused lahutavad väljanõudmise ajal vajaduse korral tagasinõutavast summast teatud summad kohaldamaks siseriiklikku õigust tingimusel, et siseriikliku õiguse kohaldamine ei muuda nimetatud tagastusnõuet võimatuks ega muutu selektiivseks sarnaste juhtumite suhtes, mille puhul kehtib siseriiklik õigus.” (19)

VI.   UUS ABI

| (45) | Mis puutub abi iseloomu, siis kordab komisjon oma esialgset järeldust, mis on ära toodud menetluse algatamise otsuses ning mille kohaselt tuleb kõnealust abi pidada uueks. Ettevõtlusmaksu erikord kehtestati seadusega aastal 1990 (ehk siis pärast lepingu jõustumist) just nimelt seetõttu, et FT loomine riigiettevõttena ei välistaks tema allumist üldisele maksuõigusele. Lisaks sellele liberaliseerus telekommunikatsioonisektor alates aastast 1988 järjepidevalt. Võttes arvesse, et FT sai alates aastast 1994 ettevõtlusmaksu erikorraga seonduvat toetust, ning et selle ajani rajanes turg, millel FT tegutses, vähemalt osaliselt konkurentsil, (20) jääb komisjonil üle järeldada, et kõnealune abinõu on uus abi. |
| --- | --- |

(45)

Mis puutub abi iseloomu, siis kordab komisjon oma esialgset järeldust, mis on ära toodud menetluse algatamise otsuses ning mille kohaselt tuleb kõnealust abi pidada uueks. Ettevõtlusmaksu erikord kehtestati seadusega aastal 1990 (ehk siis pärast lepingu jõustumist) just nimelt seetõttu, et FT loomine riigiettevõttena ei välistaks tema allumist üldisele maksuõigusele. Lisaks sellele liberaliseerus telekommunikatsioonisektor alates aastast 1988 järjepidevalt. Võttes arvesse, et FT sai alates aastast 1994 ettevõtlusmaksu erikorraga seonduvat toetust, ning et selle ajani rajanes turg, millel FT tegutses, vähemalt osaliselt konkurentsil, (20) jääb komisjonil üle järeldada, et kõnealune abinõu on uus abi.

VII.   ABI TAGASTAMISE NÕUE

| (46) | Prantsusmaa ametiasutuste arvates kujutab seaduse nr 90-568 järgi FT kasuks kehtestatud väidetav soodusrežiim endast igal juhul juba olemasolevaid soodustusi, mida pole võimalik tagastada. Nad märgivad, et režiim kehtestati 2. juuli 1990 seadusega nr 90-568 ning et abi eraldati soodustatud isikule 2. juulil 1990 (ehk siis seaduse vastuvõtmise päeval). Kuna menetluse algatamine otsustati 30. jaanuaril 2003 ehk pärast kümne aasta möödumist abi andmisest, väidavad Prantsusmaa ametiasutused, et vastavalt nõukogu määruse nr 659/1999 artiklile 15 olevat väidetav abi FT kasuks “kaetud” Euroopa Ühenduse riigiabi andmise reeglitega. |
| --- | --- |

(46)

Prantsusmaa ametiasutuste arvates kujutab seaduse nr 90-568 järgi FT kasuks kehtestatud väidetav soodusrežiim endast igal juhul juba olemasolevaid soodustusi, mida pole võimalik tagastada. Nad märgivad, et režiim kehtestati 2. juuli 1990 seadusega nr 90-568 ning et abi eraldati soodustatud isikule 2. juulil 1990 (ehk siis seaduse vastuvõtmise päeval). Kuna menetluse algatamine otsustati 30. jaanuaril 2003 ehk pärast kümne aasta möödumist abi andmisest, väidavad Prantsusmaa ametiasutused, et vastavalt nõukogu määruse nr 659/1999 artiklile 15 olevat väidetav abi FT kasuks “kaetud” Euroopa Ühenduse riigiabi andmise reeglitega.

| (47) | Meenutagem siinkohal, et artikkel 15 näeb ette järgmist:
  “1.   Komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümneaastase aegumistähtaja vältel.
  2.   Aegumine algab päevast, mil soodustatud isikule osutatakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abi näol või soodusrežiimi raames. Aegumine katkeb komisjoni või komisjoni palvel tegutseva liikmesriigi võetud igasuguse ebaseadusliku abiga seonduva meetmega. Aegumise katkemisega algab aegumine uuesti. Aegumine peatub komisjoni otsuse menetlusse võtmise ajaks Euroopa Ühenduste Kohtus.
  3.   Igasugune abi, mis on aegunud, kaotab toetusena kehtivuse.” |
| --- | --- |

(47)

Meenutagem siinkohal, et artikkel 15 näeb ette järgmist:

“1.   Komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümneaastase aegumistähtaja vältel.

2.   Aegumine algab päevast, mil soodustatud isikule osutatakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abi näol või soodusrežiimi raames. Aegumine katkeb komisjoni või komisjoni palvel tegutseva liikmesriigi võetud igasuguse ebaseadusliku abiga seonduva meetmega. Aegumise katkemisega algab aegumine uuesti. Aegumine peatub komisjoni otsuse menetlusse võtmise ajaks Euroopa Ühenduste Kohtus.

3.   Igasugune abi, mis on aegunud, kaotab toetusena kehtivuse.”

| (48) | Väärib märkimist, et kümneaastane tähtaeg, mis on ette nähtud EÜ määruse nr 659/1999 artiklis 15, “kordamata uue abi olemasoleva abina käsitamise üldist põhimõtet, välistab antud abi tagasinõudmise ainult siis, kui komisjoni esmakordsest sekkumisest on möödunud kümme aastat”. (21) Sellest johtuvalt ei kaota abi, mis tõi FTle kasu ettevõtlusmaksu erikorra näol, nimetatud määruse artikli 15 kohaldamisel oma staatust uue abina põhjusel, et antud kord kehtestati enam kui kümme aastat tagasi. Vastavalt sellele sättele ei saa komisjon tagasi nõuda ettevõttele antud abi, kui komisjoni sekkumisest on möödunud kümme aastat. Kuivõrd FT sai abist aga kasu alates 1994. aastast ning menetluse algatamise otsus pärineb 30. jaanuarist 2003, peab komisjon nõudma kõnealuse abi tagastamist kogu selle ulatuses. |
| --- | --- |

(48)

Väärib märkimist, et kümneaastane tähtaeg, mis on ette nähtud EÜ määruse nr 659/1999 artiklis 15, “kordamata uue abi olemasoleva abina käsitamise üldist põhimõtet, välistab antud abi tagasinõudmise ainult siis, kui komisjoni esmakordsest sekkumisest on möödunud kümme aastat”. (21) Sellest johtuvalt ei kaota abi, mis tõi FTle kasu ettevõtlusmaksu erikorra näol, nimetatud määruse artikli 15 kohaldamisel oma staatust uue abina põhjusel, et antud kord kehtestati enam kui kümme aastat tagasi. Vastavalt sellele sättele ei saa komisjon tagasi nõuda ettevõttele antud abi, kui komisjoni sekkumisest on möödunud kümme aastat. Kuivõrd FT sai abist aga kasu alates 1994. aastast ning menetluse algatamise otsus pärineb 30. jaanuarist 2003, peab komisjon nõudma kõnealuse abi tagastamist kogu selle ulatuses.

| (49) | Samuti väärib märkimist, et vastavalt EÜ määruse nr 659/1999 artiklile 15 on “komisjonil [...] õigus abi tagasi nõuda kümneaastase aegumistähtaja vältel” ning aegumine algab “päevast, mil soodustatud isikule eraldati ebaseaduslik abi [...] soodusrežiimi raames”. Vastavalt määrusele on kriteeriumiks seega kuupäev, mil individuaalne abi eraldati soodustatud isikule soodusrežiimi raames, mitte aga kuupäev, mil antud režiim ise kehtestati. Teisisõnu annab määruse artikkel 15 komisjonile võimaluse nõuda soodustatud isikule enam kui kümme aastat varem antud ebaseaduslike toetuste tagastamist, mitte aga, nagu väidavad Prantsusmaa ametiasutused, soodusrežiimi enese tagastamist. Sellest tulenevalt hakkab soodusrežiimide puhul ette nähtud tagastamise nõude tähtaeg kulgema mitte režiimi kehtestamise kuupäevast, vaid päevast, mil abi soodustatud isikule reaalselt üle anti. Seadusega nr 90-568 kehtestati soodusrežiim FT kasuks. (22) Seetõttu ei alga FTle nimetatud maksukorra kohaselt antud abi aegumistähtaeg mitte seaduse nr 90-568 vastuvõtmise kuupäevast, vaid päevast, mil abi FTle reaalselt edastati ehk siis ettevõtlusmaksu laekumise päevast. |
| --- | --- |

(49)

Samuti väärib märkimist, et vastavalt EÜ määruse nr 659/1999 artiklile 15 on “komisjonil [...] õigus abi tagasi nõuda kümneaastase aegumistähtaja vältel” ning aegumine algab “päevast, mil soodustatud isikule eraldati ebaseaduslik abi [...] soodusrežiimi raames”. Vastavalt määrusele on kriteeriumiks seega kuupäev, mil individuaalne abi eraldati soodustatud isikule soodusrežiimi raames, mitte aga kuupäev, mil antud režiim ise kehtestati. Teisisõnu annab määruse artikkel 15 komisjonile võimaluse nõuda soodustatud isikule enam kui kümme aastat varem antud ebaseaduslike toetuste tagastamist, mitte aga, nagu väidavad Prantsusmaa ametiasutused, soodusrežiimi enese tagastamist. Sellest tulenevalt hakkab soodusrežiimide puhul ette nähtud tagastamise nõude tähtaeg kulgema mitte režiimi kehtestamise kuupäevast, vaid päevast, mil abi soodustatud isikule reaalselt üle anti. Seadusega nr 90-568 kehtestati soodusrežiim FT kasuks. (22) Seetõttu ei alga FTle nimetatud maksukorra kohaselt antud abi aegumistähtaeg mitte seaduse nr 90-568 vastuvõtmise kuupäevast, vaid päevast, mil abi FTle reaalselt edastati ehk siis ettevõtlusmaksu laekumise päevast.

| (50) | Mis puutub aegumise katkemisse, siis erinevalt Prantsusmaa ametiasutuste väidetest pole selleks tarvis komisjoni ametlikku otsust. Vastavalt EU määruse nr 659/1999 artiklile 15 “katkeb aegumine komisjoni võetud igasuguse ebaseadusliku abiga seonduva meetmega”. Kohus on juba otsustanud, et ka harilik informatsiooni taotlemine võib katkestada määruse nr 659/1999 artiklis 15 ette nähtud aegumistähtaja. (23) Käesoleval juhul esitas komisjon Prantsusmaa ametiasutustele FT puhul kehtiva ettevõtlusmaksu erikorda puudutava teabetaotluse esmakordselt 28. juunil 2001. Niisiis katkes aegumistähtaeg vastavalt EÜ määruse nr 659/1999 artiklile 15 just tol kuupäeval. (24) |
| --- | --- |

(50)

Mis puutub aegumise katkemisse, siis erinevalt Prantsusmaa ametiasutuste väidetest pole selleks tarvis komisjoni ametlikku otsust. Vastavalt EU määruse nr 659/1999 artiklile 15 “katkeb aegumine komisjoni võetud igasuguse ebaseadusliku abiga seonduva meetmega”. Kohus on juba otsustanud, et ka harilik informatsiooni taotlemine võib katkestada määruse nr 659/1999 artiklis 15 ette nähtud aegumistähtaja. (23) Käesoleval juhul esitas komisjon Prantsusmaa ametiasutustele FT puhul kehtiva ettevõtlusmaksu erikorda puudutava teabetaotluse esmakordselt 28. juunil 2001. Niisiis katkes aegumistähtaeg vastavalt EÜ määruse nr 659/1999 artiklile 15 just tol kuupäeval. (24)

| (51) | Sellest järeldub, et tagastamisele ei kuulu üksnes enam kui kümme aastat enne esimest teabetaotlust (ehk enne 28. juunit 1991) FTle eraldatud toetused. Kuivõrd abi jagati FTle alates majandusaastast 1994 ning ajavahemikul 1994–2003 kehtiva ettevõtlusmaksu erikorra raames, peab komisjon nõudma kõnealuse abi tagastamist selle täies ulatuses. |
| --- | --- |

(51)

Sellest järeldub, et tagastamisele ei kuulu üksnes enam kui kümme aastat enne esimest teabetaotlust (ehk enne 28. juunit 1991) FTle eraldatud toetused. Kuivõrd abi jagati FTle alates majandusaastast 1994 ning ajavahemikul 1994–2003 kehtiva ettevõtlusmaksu erikorra raames, peab komisjon nõudma kõnealuse abi tagastamist selle täies ulatuses.

VIII.   ABI KOKKUSOBIVUS

| (52) | Prantsusmaa ametiasutused ei esitanud abi kokkusobivuse toetuseks mitte ühtegi asjassepuutuvat argumenti. Komisjon rõhutab, et menetluse algatamise otsuse punktides 122 ja 123 toodud põhjustel leiab ta, et abi ei sobi kokku ühisturuga vastavalt artikli 87 lõikele 2 või artikli 87 lõike 3 punktidele a, c (viitega teatud piirkondade majanduse arengule), d ja e. Lisaks pole vaatlusalune abi seotud ettevõtte restruktureerimise kavaga, vaid kujutab endast pigem toimimisabi. Järelikult ei saa abi pidada kokkusobivaks artikli 87 lõike 3 punkti c alusel (viitega teatud majandustegevuse arengule). |
| --- | --- |

(52)

Prantsusmaa ametiasutused ei esitanud abi kokkusobivuse toetuseks mitte ühtegi asjassepuutuvat argumenti. Komisjon rõhutab, et menetluse algatamise otsuse punktides 122 ja 123 toodud põhjustel leiab ta, et abi ei sobi kokku ühisturuga vastavalt artikli 87 lõikele 2 või artikli 87 lõike 3 punktidele a, c (viitega teatud piirkondade majanduse arengule), d ja e. Lisaks pole vaatlusalune abi seotud ettevõtte restruktureerimise kavaga, vaid kujutab endast pigem toimimisabi. Järelikult ei saa abi pidada kokkusobivaks artikli 87 lõike 3 punkti c alusel (viitega teatud majandustegevuse arengule).

IX.   JÄRELDUSED

| (53) | Eelneva valguses leiab komisjon, et:






  — | ajavahemikus 1991–1993 kehtinud ettevõtlusmaksu kord ei kujuta endast riigiabi, |
| --- | --- | --- |

(53)

Eelneva valguses leiab komisjon, et:

—

ajavahemikus 1991–1993 kehtinud ettevõtlusmaksu kord ei kujuta endast riigiabi,

| — | erinevus FT poolt reaalselt makstud ettevõtlusmaksu ning maksu vahel, mida FT pidanuks maksma vastavalt üldisele maksuõigusele 1. jaanuarist 1994 kuni 31. detsembrini 2002 kujutab endast riigiabi. See abi on uus abi, mida Prantsusmaa viis ellu ebaseaduslikult ja vastuolus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. See abi ei sobi kokku ühisturuga ning tuleb järelikult tagastada. |
| --- | --- |

—

erinevus FT poolt reaalselt makstud ettevõtlusmaksu ning maksu vahel, mida FT pidanuks maksma vastavalt üldisele maksuõigusele 1. jaanuarist 1994 kuni 31. detsembrini 2002 kujutab endast riigiabi. See abi on uus abi, mida Prantsusmaa viis ellu ebaseaduslikult ja vastuolus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3. See abi ei sobi kokku ühisturuga ning tuleb järelikult tagastada.

| (54) | Maksude peadirektoraadi poolt parlamendile novembris 2001 esitatud aruande hinnangute kohaselt “tooks FT maksustamistingimuste järsk normaliseerumine ettevõtlusmaksu osas ning muutumatu maksumäära juures [st sõltumatult kohalike omavalitsuste võetud otsustest] ettevõtte jaoks kaasa pea 198 miljoni euroni ulatuva maksustamise”. Ometi esitasid Prantsusmaa ametiasutused oma 15. mai 2003 kirjas komisjonile täpsemat teavet FT alamaksustamise kohta vastavalt ettevõtlusmaksu erikorrale (vt järgmist tabelit):















  Miljonites eurodes |
| --- | --- |
| Majandusaasta | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Kokku |
| Maksustamine vastavalt üldisele maksuõigusele, simulatsioon | 674 | 786 | 830 | 923 | 1 012 | 1 092 | 1 035 | 1 039 | 971 | 8 362 |
| FT tegelik maksustamine | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Alamaksustamine | 114 | 119 | 136 | 138 | 157 | 178 | 95 | 126 | 77 | 1 140 |
| Allikas: Prantsusmaa ametiasutuste 15. mai 2003 vastus. |

(54)

Maksude peadirektoraadi poolt parlamendile novembris 2001 esitatud aruande hinnangute kohaselt “tooks FT maksustamistingimuste järsk normaliseerumine ettevõtlusmaksu osas ning muutumatu maksumäära juures [st sõltumatult kohalike omavalitsuste võetud otsustest] ettevõtte jaoks kaasa pea 198 miljoni euroni ulatuva maksustamise”. Ometi esitasid Prantsusmaa ametiasutused oma 15. mai 2003 kirjas komisjonile täpsemat teavet FT alamaksustamise kohta vastavalt ettevõtlusmaksu erikorrale (vt järgmist tabelit):

Miljonites eurodes

Majandusaasta

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Kokku

Maksustamine vastavalt üldisele maksuõigusele, simulatsioon

674

786

830

923

1 012

1 092

1 035

1 039

971

8 362

FT tegelik maksustamine

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Alamaksustamine

114

119

136

138

157

178

95

126

77

1 140

Allikas: Prantsusmaa ametiasutuste 15. mai 2003 vastus.

| — | Prantsusmaa ametiasutused arvutasid õigesti välja ettevõtlusmaksu, mida FT oleks maksnud aastatel 2000, 2001 ja 2002, kui tema jaoks kehtinuks üldine maksuõigus, alates kohalikul tasandil sisustuse ja vallasvara, kinnisvara ja palkade kulutuste jaotamisest pärast kohalike maksumäärade kehtestamist, |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa ametiasutused arvutasid õigesti välja ettevõtlusmaksu, mida FT oleks maksnud aastatel 2000, 2001 ja 2002, kui tema jaoks kehtinuks üldine maksuõigus, alates kohalikul tasandil sisustuse ja vallasvara, kinnisvara ja palkade kulutuste jaotamisest pärast kohalike maksumäärade kehtestamist,

| — | ametiasutused hindasid ettevõtlusmaksu aastatel 1994–1999 vastavalt ettevõtlusmaksu kogusummale, mida FT pidanuks maksma vastavalt üldise maksuõiguse sätetele 2000. aastal, korrigeerisid maksu alammäära ja maksumäärade arengut alates 1991. aastast, võttes arvesse, et olemasolevad andmed ei võimaldanud teha täpset arvutust varasemate aastate kui 2000 kohta, kuna kohalike maksubaaside ja -määrade taastamine osutus keeruliseks, |
| --- | --- |

—

ametiasutused hindasid ettevõtlusmaksu aastatel 1994–1999 vastavalt ettevõtlusmaksu kogusummale, mida FT pidanuks maksma vastavalt üldise maksuõiguse sätetele 2000. aastal, korrigeerisid maksu alammäära ja maksumäärade arengut alates 1991. aastast, võttes arvesse, et olemasolevad andmed ei võimaldanud teha täpset arvutust varasemate aastate kui 2000 kohta, kuna kohalike maksubaaside ja -määrade taastamine osutus keeruliseks,

| — | neist hinnangutest nähtub, et tagastatava abi kogusumma on 1,14 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

neist hinnangutest nähtub, et tagastatava abi kogusumma on 1,14 miljardit eurot.

| (55) | 29. jaanuari 2004 kirjas teavitasid Prantsusmaa ametiasutused komisjoni, et ettevõttele kehtiv ettevõtlusmaks aastal 2003 (üldise maksuõiguse kohaldamise esimene aasta) ulatus 773 miljoni euroni ehk oli oluliselt väiksem kui 971 miljonit eurot, mida pakuti aastaks 2002, kui ei olnud veel teada tegelikult maksmisele kuuluva ettevõtlusmaksu summa. Prantsusmaa ametiasutused rõhutasid, et varasemate aastate vastava summa ümberarvestamine eurodesse kinnitas ja tugevdas nende seisukohta, kuna näitas FT enammaksustamist võrreldes üldise maksuõigusega. |
| --- | --- |

(55)

29. jaanuari 2004 kirjas teavitasid Prantsusmaa ametiasutused komisjoni, et ettevõttele kehtiv ettevõtlusmaks aastal 2003 (üldise maksuõiguse kohaldamise esimene aasta) ulatus 773 miljoni euroni ehk oli oluliselt väiksem kui 971 miljonit eurot, mida pakuti aastaks 2002, kui ei olnud veel teada tegelikult maksmisele kuuluva ettevõtlusmaksu summa. Prantsusmaa ametiasutused rõhutasid, et varasemate aastate vastava summa ümberarvestamine eurodesse kinnitas ja tugevdas nende seisukohta, kuna näitas FT enammaksustamist võrreldes üldise maksuõigusega.

| (56) | Nõupidamistel komisjoniga 16. ja 23. juunil 2004 väitsid Prantsusmaa ametiasutused, et varem komisjonile edastatud arvutused olid ebatäpsed ning et olevat võimatu täpselt hinnata FTle antud abi kogusummat ajavahemikus 1994–2003. Seetõttu palusid nad komisjonil mitte võtta vastu otsust FTle ettevõtlusmaksu erikorra raames antud väidetava abi kohta. |
| --- | --- |

(56)

Nõupidamistel komisjoniga 16. ja 23. juunil 2004 väitsid Prantsusmaa ametiasutused, et varem komisjonile edastatud arvutused olid ebatäpsed ning et olevat võimatu täpselt hinnata FTle antud abi kogusummat ajavahemikus 1994–2003. Seetõttu palusid nad komisjonil mitte võtta vastu otsust FTle ettevõtlusmaksu erikorra raames antud väidetava abi kohta.

| (57) | Mis puutub viimasesse väitesse, märgib komisjon kõigepealt, et väide on uus ning vastuolus Prantsusmaa ametiasutuste eelneva seisukohaga, mida nad olid hinnangute kujul avaldanud 15. mail 2003 ning lõplikena kinnitanud 29. jaanuaril 2004. Tasub mainida, et Prantsusmaa ametiasutused ei pannud kogu menetluse vältel nende hinnangute õigsust kordagi kahtluse alla. Üksnes 2004. aasta juunis peetud koosolekute käigus, kui ilmnes, et komisjoni uurimine on lõppjärgus, vaidlustasid Prantsusmaa ametiasutused oma varem esitatud hinnangud. Nende asjaolude valguses ei saa nõustuda väitega, nagu oleks FTle antud abi kogusummat võimatu täpselt välja arvutada. |
| --- | --- |

(57)

Mis puutub viimasesse väitesse, märgib komisjon kõigepealt, et väide on uus ning vastuolus Prantsusmaa ametiasutuste eelneva seisukohaga, mida nad olid hinnangute kujul avaldanud 15. mail 2003 ning lõplikena kinnitanud 29. jaanuaril 2004. Tasub mainida, et Prantsusmaa ametiasutused ei pannud kogu menetluse vältel nende hinnangute õigsust kordagi kahtluse alla. Üksnes 2004. aasta juunis peetud koosolekute käigus, kui ilmnes, et komisjoni uurimine on lõppjärgus, vaidlustasid Prantsusmaa ametiasutused oma varem esitatud hinnangud. Nende asjaolude valguses ei saa nõustuda väitega, nagu oleks FTle antud abi kogusummat võimatu täpselt välja arvutada.

| (58) | Muuhulgas esitasid Prantsusmaa ametiasutused 5. juulil 2004 komisjonile uusi hinnanguid ettevõtlusmaksu kohta, mida FT pidanuks üldise maksuõiguse kohaselt maksma aastail 1991–2002. 13. juulil 2004 saadetud faksis täpsustasid Prantsusmaa ametiasutused, et “need hinnangud toetuvad üksnes ettevõtlusmaksu nüüdseks teadaolevale tegelikule summale, mida FT maksis 2003. aasta eelarvesse vastavalt üldise maksuõiguse tingimustele”. 16. juulil 2004 saadetud faksis täpsustasid Prantsusmaa ametiasutused nende uute hinnangute saamiseks kasutatud meetodit:






  — | Prantsusmaa ametiasutused tegid kindlaks, et FT tasus ettevõtlusmaksu 2003. aasta riigieelarvesse netosummas 773 miljoni euroni, |
| --- | --- | --- |

(58)

Muuhulgas esitasid Prantsusmaa ametiasutused 5. juulil 2004 komisjonile uusi hinnanguid ettevõtlusmaksu kohta, mida FT pidanuks üldise maksuõiguse kohaselt maksma aastail 1991–2002. 13. juulil 2004 saadetud faksis täpsustasid Prantsusmaa ametiasutused, et “need hinnangud toetuvad üksnes ettevõtlusmaksu nüüdseks teadaolevale tegelikule summale, mida FT maksis 2003. aasta eelarvesse vastavalt üldise maksuõiguse tingimustele”. 16. juulil 2004 saadetud faksis täpsustasid Prantsusmaa ametiasutused nende uute hinnangute saamiseks kasutatud meetodit:

—

Prantsusmaa ametiasutused tegid kindlaks, et FT tasus ettevõtlusmaksu 2003. aasta riigieelarvesse netosummas 773 miljoni euroni,

| — | seejärel arvutasid nad välja ettevõtlusmaksu summa, mida FT oleks tasunud seaduse nr 90-568 kohaselt, võttes arvesse FT avaldusi 2003. aasta kohta; see summa ulatub 696 miljoni euroni, |
| --- | --- |

—

seejärel arvutasid nad välja ettevõtlusmaksu summa, mida FT oleks tasunud seaduse nr 90-568 kohaselt, võttes arvesse FT avaldusi 2003. aasta kohta; see summa ulatub 696 miljoni euroni,

| — | seepeale tõdesid Prantsusmaa ametiasutused, et uued jõusolevad sätted (üldise maksuõiguse kohaselt, arvestades tegelikke maksumäärasid ja maksubaasi) suurendasid maksusummat võrreldes varem kehtinud sätetega majandusaasta 2003 eest 77 miljoni euro ehk 11,06 % võrra, |
| --- | --- |

—

seepeale tõdesid Prantsusmaa ametiasutused, et uued jõusolevad sätted (üldise maksuõiguse kohaselt, arvestades tegelikke maksumäärasid ja maksubaasi) suurendasid maksusummat võrreldes varem kehtinud sätetega majandusaasta 2003 eest 77 miljoni euro ehk 11,06 % võrra,

| — | seda kasvuprotsenti kohaldati seejärel FT tegelikele sissemaksetele aastatel 1991–2002, |
| --- | --- |

—

seda kasvuprotsenti kohaldati seejärel FT tegelikele sissemaksetele aastatel 1991–2002,

| — | nendest hinnangutest ilmneb, et FT alamaksustamine aastatel 1994–2002 ulatub 798 miljoni euroni. |
| --- | --- |

—

nendest hinnangutest ilmneb, et FT alamaksustamine aastatel 1994–2002 ulatub 798 miljoni euroni.

| Miljonites eurodes |
| --- |
| Majandusaasta | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Kokku |
| Maksustamine üldise maksuõiguse järgi, simulatsioon | 622 | 741 | 771 | 872 | 949 | 1 015 | 1 044 | 1 014 | 992 | 8 020 |
| FT tegelik maksustamine | 560 | 667 | 694 | 785 | 855 | 914 | 940 | 913 | 894 | 7 222 |
| Alamaksustamine | 62 | 74 | 77 | 87 | 94 | 101 | 104 | 101 | 98 | 798 |
| Allikas: Prantsusmaa ametiasutuste 5. juuli 2004 kiri. |

Miljonites eurodes

Majandusaasta

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Kokku

Maksustamine üldise maksuõiguse järgi, simulatsioon

622

741

771

872

949

1 015

1 044

1 014

992

8 020

FT tegelik maksustamine

560

667

694

785

855

914

940

913

894

7 222

Alamaksustamine

62

74

77

87

94

101

104

101

98

798

Allikas: Prantsusmaa ametiasutuste 5. juuli 2004 kiri.

| (59) | Võttes arvesse Prantsusmaa ametiasutuste esitatud vastukäivat teavet, ei saa komisjon praegusel hetkel määrata tagastatava abi täpset kogusummat, kuid on arvamusel, et FT sai riigiabi, mille puhastulu jääb vahemikku 798 ja 1 140 miljonit eurot, lisaks intressid alates kuupäevast, mil need kasusaaja käsutusse anti kuni nende tagastamise kuupäevani. (25) Tagastatava abi täpse üldsumma peab komisjon koostöös Prantsusmaa ametiasutustega veel kindlaks määrama tagastamismenetluse käigus, kuid seda hiljemalt 1. novembriks 2004. |
| --- | --- |

(59)

Võttes arvesse Prantsusmaa ametiasutuste esitatud vastukäivat teavet, ei saa komisjon praegusel hetkel määrata tagastatava abi täpset kogusummat, kuid on arvamusel, et FT sai riigiabi, mille puhastulu jääb vahemikku 798 ja 1 140 miljonit eurot, lisaks intressid alates kuupäevast, mil need kasusaaja käsutusse anti kuni nende tagastamise kuupäevani. (25) Tagastatava abi täpse üldsumma peab komisjon koostöös Prantsusmaa ametiasutustega veel kindlaks määrama tagastamismenetluse käigus, kuid seda hiljemalt 1. novembriks 2004.

| (60) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et FT puhul rakendatud ettevõtlusmaksu erikord aastatel 1994–2003 andis talle riigiabi näol eelise, mis seisnes alamaksustamises võrreldes üldise maksuõigusega. Selline riigiabi, mille andjaks olid Prantsusmaa ametiasutused, jättes samas täitmata oma kohustuse saata eelteade, ei sobi kokku ühisturuga ning kuulub tagastamisele. Vastavalt lojaalse koostöö kohustusele kutsub komisjon Prantsusmaa ametiasutusi üles tegema komisjoniga koostööd, et määrata kindlaks tagastatava abi täpne summa, |
| --- | --- |

(60)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et FT puhul rakendatud ettevõtlusmaksu erikord aastatel 1994–2003 andis talle riigiabi näol eelise, mis seisnes alamaksustamises võrreldes üldise maksuõigusega. Selline riigiabi, mille andjaks olid Prantsusmaa ametiasutused, jättes samas täitmata oma kohustuse saata eelteade, ei sobi kokku ühisturuga ning kuulub tagastamisele. Vastavalt lojaalse koostöö kohustusele kutsub komisjon Prantsusmaa ametiasutusi üles tegema komisjoniga koostööd, et määrata kindlaks tagastatava abi täpne summa,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Prantsusmaa andis, rikkudes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3, ebaseaduslikult ettevõttele France Télécom ettevõtlusmaksu erikorra kaudu ajavahemikus 1. jaanuar 1994 kuni 31. detsember 2002 (ning mis on sätestatud seaduses nr 90-568 (artikkel 18) ja üldise maksukoodeksi artiklis 1654), ei sobi kokku ühisturuga.

Artikkel 2

1.   Prantsusmaa võtab kõik vajalikud meetmed, et nõuda France Télécomilt tagasi esimeses artiklis määratletud abi.

2.   Tagastamisnõue tuleb esitada viivitamata ning vastavalt siseriiklikus õiguses sätestatud menetlusele, niivõrd kui menetlus võimaldab käesoleva otsuse kohest ja tõhusat täideviimist.

3.   Tagastatav abi sisaldab intresse alates abi soodustatud isiku käsutusse andmise kuupäevast kuni tagastamise kuupäevani.

4.   Intressid on arvutatud vastavalt nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (26) V peatükile.

Artikkel 3

Prantsusmaa teavitab komisjoni kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse saamise kuupäevast meetmetest, mida ta kavatseb võtta ning mida ta on juba võtnud, et lepingulisi kohustusi täita. Selleks kasutab Prantsusmaa käesoleva otsuse lisas leiduvat küsimustikku.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 2. august 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Frederik BOLKESTEIN

---

(1)  ELT C 57, 12.3.2003, lk 5.

1

(2)  Vt menetluse algatamise otsuse punktid 1–8, mida tuleb pidada käesoleva otsuse lahutamatuks osaks.

2

(3)  ELT C 57, 12.03.2003, lk 5. Edaspidi “menetluse algatamise otsus” või “algatamise otsus”.

3

(4)  Asjasthuvitatud isik soovib oma isiku salastamist.

4

(5)  Millele oli lisatud samade ettevõtete poolt 22. jaanuaril 2003 esitatud kaebus.

5

(6)  Ettevõte LD Com edastas komisjonile paranduse, mis saadeti Prantsusmaa ametiasutustele 16. juunil 2003.

6

(7)  Vt menetluse algatamise otsuse punkte 25–33.

7

(8)  See-eest oli ta käibemaksukohustuslane alates 1988, vt “Aruanne parlamendile France Télécomi kohaliku maksustamise normaliseerumisest”, Riigi Maksuamet (Direction Générale des Impots), november 2001, lk 6.

8

(9)  Seaduse nr 90-568 artikkel 18 sätestas Posti ja FT allutamiseks üldisele maksuõigusele teatavad põhimõtted, täpsustades, et üldist maksuõigust kohaldades tuleb arvesse võtta käesoleva seaduse artikleid 19, 20 ja 21.

9

(10)  Seaduse nr 90-568 artikkel 19: “Kuni 1. jaanuarini 1994 kehtivad La Poste’ile ja France Télécomile ainult need maksud, mis tegelikult tasub riik käesoleva seaduse avaldamise hetkel ja avaliku teenuse osutamise tõttu. Sama kuupäevani kinnitatakse France Télécomi iga-aastased maksed tsiviileesmärgil tehtava teadus- ja arendustegevuse eelarvesse spetsiaalse maksu kontole riigieelarvesse vastavalt iga-aastasele riigieelarve seadusele, võttes aluseks aastaks 1989 kehtestatud baassumma 13 700 miljonit franki, arvestades tarbijahinna indeksi muutumist, mis on ametlikult avaldatud riikliku statistika- ja majandusuuringute instituudi poolt”.

10

(11)  Novembris 2001 Riigi Maksuameti (Direction Générale des Impots) poolt parlamendile esitatud aruandes France Télécomi maksustamise normaliseerumise kohta täpsustatakse, et “France Télécomi maksustamistingimuste kohene normaliseerumine ettevõtlusmaksu suhtes toob konstantse maksumäära puhul (st sõltumatult kohalike omavalitsuste poolt vastu võetud otsustest) ettevõtte jaoks kaasa enammaksu tasumise ligikaudu 198 miljonit eurot”; vt “Aruanne parlamendile France Télécomi kohaliku maksustamise normaliseerumisest”, Direction Générale des Impots, november 2001, lk 16.

11

(12)  2003. aasta riigieelarve seaduse artikliga 29 on täielikult normaliseeritud ettevõtlusmaksu kohaldamise FTle algusega 1. jaanuar 2003. Sel teemal vt rahanduskomitee nimel Gilles Carrez’ tehtud aruannet riigi majanduse ja 2003. aasta riigieelarve seaduse eelnõu kohta, mis anti rahvusassambleele üle 14. oktoobril 2002.

12

(13)  Üksikasjalikumat analüüsi vt menetluse algatamise otsuse peatükis III.

13

(14)  Kohus võttis tõepoolest arvesse, et peretoetuste sotsiaalkindlustuse kulude vähendamist ei kompenseeri lisakulutused töötuskindlustusele. Põhjuste kohta vt Euroopa Kohtu 2. juuli 1974 otsust kohtuasjas nr 173-73, Itaalia Vabariik v. Euroopa Ühenduste Komisjon, EKL 1974, 709, punkt 34: “Väidet, mille kohaselt maksude vähendamine ei ole “riigiabi”, kuna sellest tuleneva laekumiste vähenemise korvavad tööstuskindlustuse arvele laekunud ressurssidest tulenevad summad, ei ole võimalik toetada”. Vt ka komisjoni 11. detsembri 2001. aasta otsust nr 2002/581/EÜ Itaalia pankade ja pangafondide suhtes rakendatavate maksumeetmete kohta, mille kohaselt “valikulist abinõud võib õigustada tegevuse spetsiifikaga, mitte aga teiste valikuliste meetmete olemasoluga” (EÜT L 184, 13.7.2002, lk 27, põhjendus 35).

14

v.

(15)  FT pidi maksma riigikassasse summa, mis kinnitati iga-aastase riigieelarve seaduse alusel “iga-aastase summa piires, mis arvutatakse, korrutades 1989. aastaks fikseeritud baassumma 13,7 miljardit franki tarbijahinnaindeksiga, mille avaldab riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut” (seaduse nr 90-568 artikkel 19).

15

(16)  Võttes arvesse fakti, et menetlust alustati üksnes ettevõtlusmaksu küsimuses, mitte aga omandimaksu või ettevõtte tulumaksu küsimuses, käib käesolev otsus üksnes ettevõtlusmaksu kohta. Igal juhul kinnitatakse igasugune muu antud perioodi puudutav maksuvabastus Prantsusmaa poolt FT kasuks käesoleva otsuse kuupäevaga vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 15, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 93 rakenduslikke üksikasju (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

16

(17)  Juba viidatud kohtuasi 173-73.

17

(18)  Seadus nr 90-568 näeb ette samas peatükis “Maksustamine” ja samas artiklis, et FT ei pea tasuma teisi makse, kui need, mida tasub riik, ja peab tasuma spetsiaalset maksu riigieelarvesse; need kaks normi kehtivad samal ajal.

18

(19)  Esimese Astme Kohtu 8. juuni 1995 otsus, kohtuasi T-459/93, Siemens SA v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1995, II-1675).

19

v.

(20)  Esimese Astme Kohtu 15. juuni 2000 otsus, liidetud kohtuasjad T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–607/97, T-1/97, T-3/98–T-6/98 ning T-23/98, Alzetta Mauro ja teised v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2000, II-2319, punktid 141 jj); Euroopa Ühenduste Kohtu 9. augusti 1994 otsus, kohtuasi C-44/93, Namur-Les Assurances du Crédit SA v. Office National du Ducroire ja Belgia Kuningriik (EKL 1994, I-3829).

20

v.

v

(21)  Esimese Astme Kohtu 30. aprilli 2002 otsus, liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01, Gibraltari valitsus v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2002, II-2309, punkt 130).

21

v.

(22)  Määruse (EÜ) nr 659/99 artikli 1 punktis d on sätestatud “riigiabi”: iga õigus- või haldusakt, mille kohaldamiseks ei vajata eraldi rakendusakti ning mille alusel võidakse anda individuaalset abi ettevõttele, mis on õigusaktis määratletud üldisel või abstraktsel viisil, ning iga õigus- või haldusakt, mille alusel võidakse anda abi, mis ei ole seotud teatud projektiga, ühele või mitmele ettevõttele määramata ajaks ja määramata summas.

22

(23)  Esimese Astme Kohtu 10. aprilli 2003 otsus, kohtuasi T-369/00, Loiret’ departemang v. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2003, II-1789, punktid 81 jj).

23

v.

(24)  Tõepoolest, nagu Esimese Astme Kohus on juba märkinud, “komisjon, saates liikmesriigile teabetaotluse, teavitab viimast, et komisjoni käsutuses on teave, mis puudutab ebaseaduslikku abi, mis tuleb vajaduse korral tagastada ... Seega ei tähenda teabetaotluste lihtsus, et see kaotaks oma juriidilise mõju kui abinõu, mis võiks katkestada aegumistähtaja, mida näeb ette määruse nr 659/1999 artikkel 15”, vt juba viidatud kohtuasja T-369/00 punkte 79 ja 82.

24

(25)  Seda eelarvamuseta, et Prantsusmaa ametiasutused kasutasid vastavalt pretsedendiõigusele maksmise ajal võimalust “arvata tagastatavast üldsummast oma sise-eeskirju rakendades vajaduse korral maha teatud summad tingimusel, et nende eeskirjade rakendamine ei muuda nimetatud maksmist praktiliselt võimatuks ega ole vahettegev sarnaste siseõiguse valdkonda kuuluvate juhtumite suhtes” (juba viidatud kohtuasi T-459/93).

25

(26)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

26

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/42

---

KOMISJONI OTSUS,

13. oktoober 2005,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses väga patogeense lindude gripi kahtlusega Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 4068 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/710/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 18,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artiklit 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude gripp on kodulindude ja lindude nakkav viirushaigus, mis põhjustab suremust ja häireid, omandab kiiresti episootilised mõõtmed, kujutab tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendab järsult kodulinnukasvatuse tasuvust. On olemas oht, et haigustekitajad levivad eluslindude ja linnulihatoodete rahvusvahelise kaubanduse teel. |
| --- | --- |

(1)

Lindude gripp on kodulindude ja lindude nakkav viirushaigus, mis põhjustab suremust ja häireid, omandab kiiresti episootilised mõõtmed, kujutab tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele ning vähendab järsult kodulinnukasvatuse tasuvust. On olemas oht, et haigustekitajad levivad eluslindude ja linnulihatoodete rahvusvahelise kaubanduse teel.

| (2) | Rumeenia teatas 12. oktoobril 2005. aastal komisjonile kliinilise juhtumi käigus kogutud H5-linnugripiviiruse isoleerimisest. Kuigi neuraminidaasi (N) tüüpi ja patogeensuse indeksit ei ole veel kindlaks määratud, võimaldab kliiniline pilt kahtlustada väga patogeenset lindude grippi. |
| --- | --- |

(2)

Rumeenia teatas 12. oktoobril 2005. aastal komisjonile kliinilise juhtumi käigus kogutud H5-linnugripiviiruse isoleerimisest. Kuigi neuraminidaasi (N) tüüpi ja patogeensuse indeksit ei ole veel kindlaks määratud, võimaldab kliiniline pilt kahtlustada väga patogeenset lindude grippi.

| (3) | Arvestades ohtu loomade tervisele haiguse levimise korral ühendusse, on asjakohane viivitamatu meetmena peatada elusate kodulindude, elusate silerinnaliste lindude, tehistingimustes peetavate ja looduslike jahilindude, muude eluslindude kui kodulindude ja kõnealuste liikide haudemunade import Rumeeniast. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades ohtu loomade tervisele haiguse levimise korral ühendusse, on asjakohane viivitamatu meetmena peatada elusate kodulindude, elusate silerinnaliste lindude, tehistingimustes peetavate ja looduslike jahilindude, muude eluslindude kui kodulindude ja kõnealuste liikide haudemunade import Rumeeniast.

| (4) | Et Rumeenial on õigus importida jahitrofeesid, inimtoiduks ettenähtud mune ja töötlemata sulgi, tuleks peatada ka kõnealuste toodete import ühendusse sellega kaasneva ohu tõttu loomade tervisele. |
| --- | --- |

(4)

Et Rumeenial on õigus importida jahitrofeesid, inimtoiduks ettenähtud mune ja töötlemata sulgi, tuleks peatada ka kõnealuste toodete import ühendusse sellega kaasneva ohu tõttu loomade tervisele.

| (5) | Lisaks tuleks peatada värske kodulinnuliha, silerinnaliste lindude liha, looduslike ja tehistingimustes peetavate jahilindude liha ning kõnealuste liikide liha sisaldavate lihavalmististe ja -toodete import Rumeeniast ühendusse. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks peatada värske kodulinnuliha, silerinnaliste lindude liha, looduslike ja tehistingimustes peetavate jahilindude liha ning kõnealuste liikide liha sisaldavate lihavalmististe ja -toodete import Rumeeniast ühendusse.

| (6) | Teatavaid enne 1. augusti 2005 tapetud kodulindudest saadud tooteid tuleks jätkuvalt lubada, võttes arvesse haiguse peiteaega. |
| --- | --- |

(6)

Teatavaid enne 1. augusti 2005 tapetud kodulindudest saadud tooteid tuleks jätkuvalt lubada, võttes arvesse haiguse peiteaega.

| (7) | Komisjoni otsuses 2005/432/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete impordiks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsused 97/41/EÜ, 97/221/EÜ ja 97/222/EÜ, (3) on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada importida lihatooteid, ning kehtestatud töötlemisviisid, mida käsitatakse tõhusana vastavate haigustekitajate inaktiveerimisel. Et vältida haiguse levikut selliste toodete kaudu, tuleb kohaldada asjakohast töötlust, mis sõltub päritoluriigi ja toote valmistamisel kasutatud liikide tervislikust seisundist. Seepärast näib asjakohane jätkuvalt lubada importida Rumeeniast pärit kodulinnulihatooteid, mida on töötlemisel kuumutatud sisetemperatuurini vähemalt 70 °C. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni otsuses 2005/432/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete impordiks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsused 97/41/EÜ, 97/221/EÜ ja 97/222/EÜ, (3) on sätestatud loetelu kolmandatest riikidest, millest liikmesriigid võivad lubada importida lihatooteid, ning kehtestatud töötlemisviisid, mida käsitatakse tõhusana vastavate haigustekitajate inaktiveerimisel. Et vältida haiguse levikut selliste toodete kaudu, tuleb kohaldada asjakohast töötlust, mis sõltub päritoluriigi ja toote valmistamisel kasutatud liikide tervislikust seisundist. Seepärast näib asjakohane jätkuvalt lubada importida Rumeeniast pärit kodulinnulihatooteid, mida on töötlemisel kuumutatud sisetemperatuurini vähemalt 70 °C.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid peatavad Rumeenia territooriumilt järgmiste toodete impordi:

| — | elusad kodulinnud, elusad silerinnalised linnud, tehistingimustes peetavad ja looduslikud jahilinnud, muud eluslinnud kui kodulinnud vastavalt otsuse 2000/666/EÜ artikli 1 kolmandas taandes esitatud määratlusele, sealhulgas linnud, kes on omanikega kaasas (lemmiklinnud), ning kõnealuste liikide haudemunad, |
| --- | --- |

—

elusad kodulinnud, elusad silerinnalised linnud, tehistingimustes peetavad ja looduslikud jahilinnud, muud eluslinnud kui kodulinnud vastavalt otsuse 2000/666/EÜ artikli 1 kolmandas taandes esitatud määratlusele, sealhulgas linnud, kes on omanikega kaasas (lemmiklinnud), ning kõnealuste liikide haudemunad,

| — | värske kodulinnuliha, silerinnaliste lindude liha ning tehistingimustes peetavate ja looduslike jahilindude liha, |
| --- | --- |

—

värske kodulinnuliha, silerinnaliste lindude liha ning tehistingimustes peetavate ja looduslike jahilindude liha,

| — | kõnealuste liikide liha sisaldavad lihavalmistised ja -tooted, |
| --- | --- |

—

kõnealuste liikide liha sisaldavad lihavalmistised ja -tooted,

| — | toores lemmikloomatoit ja töötlemata söödatooraine, mis sisaldavad nimetatud liikide mis tahes osi, |
| --- | --- |

—

toores lemmikloomatoit ja töötlemata söödatooraine, mis sisaldavad nimetatud liikide mis tahes osi,

| — | inimtoiduks ettenähtud munad, |
| --- | --- |

—

inimtoiduks ettenähtud munad,

| — | lindudest valmistatud töötlemata jahitrofeed, ning |
| --- | --- |

—

lindudest valmistatud töötlemata jahitrofeed, ning

| — | töötlemata suled ja suleosad. |
| --- | --- |

—

töötlemata suled ja suleosad.

2.   Erandina lõikest 1 lubavad liikmesriigid importida lõike 1 esimese kuni neljanda taandega hõlmatud tooteid, mis on saadud enne 1. augusti 2005 tapetud lindudest.

3.   Lõikes 2 osutatud toodete saadetistega kaasas olevatesse veterinaarsertifikaatidesse/äridokumentidesse lisatakse asjakohase liigi puhul järgmised sõnad:

“Enne 1. augusti 2005 tapetud lindudelt pärinev ja komisjoni otsuse 2005/710/EÜ artikli 1 lõikega 2 kooskõlas olev värske kodulinnuliha/värske silerinnaliste lindude liha/värske looduslike jahilindude liha/värske tehistingimustes peetavate jahilindude liha/lihatoode, mis koosneb kodulinnulihast, silerinnaliste lindude lihast või tehistingimustes peetavate või looduslike jahilindude lihast, või sisaldab nimetatud liha/lihavalmistis, mis koosneb kodulinnulihast, silerinnaliste lindude lihast või tehistingimustes peetavate või looduslike jahilindude lihast, või sisaldab nimetatud liha/toores lemmikloomatoit ja töötlemata söödatooraine, mis sisaldavad kodulindude, silerinnaliste lindude või tehistingimustes peetavate või looduslike jahilindude mis tahes osi. (4)

4.   Erandina lõikest 1 lubavad liikmesriigid importida kodulinnulihast, silerinnaliste lindude lihast või tehistingimustes peetavate või looduslike jahilindude lihast koosnevaid või nimetatud liha sisaldavaid tooteid, kui kõnealuste liikide liha töötlemisel on kasutatud üht komisjoni otsuse 2005/432/EÜ II lisa IV osa punktides B, C või D osutatud eriviisidest.

Artikkel 2

Liikmesriigid tagavad, et töödeldud sulgede või suleosade impordiga kaasneb äridokument, milles märgitakse, et töödeldud sulgi või nende osi on töödeldud aurujoaga või mõne muu meetodiga, millega tagatakse haigusetekitaja inaktiveerimine.

Äridokumenti ei nõuta töödeldud dekoratiivsulgede, reisijatega nende isiklikuks kasutamiseks kaasas olevate töödeldud sulgede või mittetööstuslikel eesmärkidel üksikisikutele saatmiseks ettenähtud töödeldud sulgede partiide puhul.

Artikkel 3

Liikmesriigid muudavad impordi suhtes kohaldatavaid meetmeid, et viia need vastavusse käesoleva otsusega, ning avalikustavad vastuvõetud meetmed kohe. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. aprillini 2006.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1; parandatud versioon ELT L 191, 28.5.2004, lk 1).

2

(3)  ELT L 151, 14.6.2005, lk 3.

3

(4)  Mittevajalik läbi kriipsutada.”

4

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/44

---

EÜ-EFTA KAUBAVAHETUSE FORMAALSUSTE LIHTSUSTAMISE ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2005,

4. oktoober 2005,

millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitleva konventsiooniga

(2005/711/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitlevat konventsiooni (edaspidi “konventsioon”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valmistades ette Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, hõlbustaks Rumeenia, Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaubavahetusega seotud formaalsuste lihtsustamine kaubavahetust Rumeeniaga. |
| --- | --- |

(1)

Valmistades ette Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, hõlbustaks Rumeenia, Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaubavahetusega seotud formaalsuste lihtsustamine kaubavahetust Rumeeniaga.

| (2) | Sellise lihtsustamise saavutamiseks oleks asjakohane kutsuda Rumeeniat konventsiooniga ühinema, |
| --- | --- |

(2)

Sellise lihtsustamise saavutamiseks oleks asjakohane kutsuda Rumeeniat konventsiooniga ühinema,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt konventsiooni artiklile 11a kutsutakse Rumeeniat käesolevale otsusele lisatud nõukogu, Euroopa Liidu ja Rumeenia vahelise kirjavahetuse kaudu ühinema konventsiooniga alates 1. jaanuarist 2006.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Basel, 4. oktoober 2005

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Rudolf DIETRICH

---

(1)  EÜT L 134, 22.5.1987, lk 2. Konventsiooni on viimati muudetud otsusega nr 2/95 (EÜT L 117, 14.5.1996, lk 18).

1

---

Lugupeetud härra,

Mul on au Teile teatada EÜ-EFTA kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise ühiskomitee 4. oktoobri 2005. aasta otsusest nr 1/2005, millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitleva konventsiooniga.

Rumeenia ühinemine konventsiooniga vastavalt konventsiooni artiklile 11a võib toimuda pärast ühinemiskirja hoiuleandmist Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati koos konventsiooni tõlkega Rumeenia riigikeelde.

Lugupidamisega

Euroopa Liidu Nõukogu

peasekretariaat peasekretär

Rumeenia,

võttes teadmiseks EÜ-EFTA kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise ühiskomitee 4. oktoobri 2005. aasta otsuse nr 1/2005, millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamist käsitleva konventsiooniga,

soovides saada nimetatud konventsiooni osaliseks,

KÄESOLEVAGA:

ühineb konventsiooniga,

lisab ühinemiskirjale konventsiooni tõlke Rumeenia riigikeelde,

kinnitab, et aktsepteerib kõiki EÜ-EFTA kaubavahetuse formaalsuse lihtsustamise ühiskomitee soovitusi ja otsuseid, mis võetakse vastu 4. oktoobri 2005 ja selle kuupäeva vahel, mil jõustub Rumeenia ühinemine konventsiooniga vastavalt konventsiooni artiklile 11a.

(koht), ... (kuupäev) ...

Rumeenia nimel

---

| 14.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 269/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 269/46

---

EÜ-EFTA ÜHISTRANSIIDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 5/2005,

4. oktoober 2005,

millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga

(2005/712/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (edaspidi “konventsioon”), (1) eriti selle artikli 15 lõike 3 punkti e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kaubavahetuse edendamisele Rumeeniaga aitaks kaasa selle riigi ja Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade liikumisega seoses nõutavate formaalsuste lihtsustamine. |
| --- | --- |

(1)

Kaubavahetuse edendamisele Rumeeniaga aitaks kaasa selle riigi ja Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade liikumisega seoses nõutavate formaalsuste lihtsustamine.

| (2) | Selle lihtsustuse saavutamiseks oleks asjakohane kutsuda Rumeeniat konventsiooniga ühinema, |
| --- | --- |

(2)

Selle lihtsustuse saavutamiseks oleks asjakohane kutsuda Rumeeniat konventsiooniga ühinema,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt konventsiooni artiklile 15a kutsutakse Rumeeniat käesolevale otsusele lisatud Euroopa Liidu Nõukogu ja Rumeenia vahelise kirjavahetuse kaudu saama selle konventsiooni osaliseks alates 1. jaanuarist 2006.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Basel, 4. oktoober 2005

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Rudolf DIETRICH

---

(1)  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2. Konventsiooni on viimati muudetud otsusega nr 4/2005 (ELT L 225, 31.8.2005, lk 29).

1

---

Austatud härra,

Mul on au teatada Teile EÜ-EFTA ühistransiidi ühiskomitee 4. oktoobri 2005. aasta otsusest nr 5/2005, millega kutsutakse Rumeeniat saama 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni osaliseks.

Vastavalt konventsiooni artiklile 15a võib Rumeenia konventsiooniga ühinemiseks esitada Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ühinemiskirja koos konventsiooni tõlkega Rumeenia riigikeelde.

Lugupidamisega

Euroopa Liidu Nõukogu

peasekretariaat peasekretär

Rumeenia,

võttes teadmiseks EÜ-EFTA ühistransiidi ühiskomitee 4. oktoobri 2005. aasta otsuse nr 5/2005, millega kutsutakse Rumeeniat ühinema 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga,

soovides saada nimetatud konventsiooni osaliseks,

KÄESOLEVAGA

ühineb konventsiooniga,

lisab käesolevale ühinemiskirjale konventsiooni tõlke Rumeenia riigikeelde,

kinnitab, et aktsepteerib kõiki EÜ-EFTA ühistransiidi ühiskomitee soovitusi ja otsuseid, mis võetakse vastu 4. oktoobri 2005 ja selle kuupäeva vahel, mil Rumeenia ühinemine jõustub vastavalt konventsiooni artiklile 15a.

(koht), ... (kuupäev) ...

Rumeenia nimel

---