# Euroopa Liidu L 287/28.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 287 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide28. oktoober 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 287

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide28. oktoober 2005

---

| Sisukord | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | AKV-EÜ ministrite nõukogu otsus nr 5/2005, 25. juuni 2005, üleminekumeetmete kohta, mida kohaldatakse AKV-EÜ läbi vaadatud partnerluslepingu allkirjastamise kuupäevast kuni jõustumise kuupäevani | 1 |

Sisukord

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

Nõukogu

*

AKV-EÜ ministrite nõukogu otsus nr 5/2005, 25. juuni 2005, üleminekumeetmete kohta, mida kohaldatakse AKV-EÜ läbi vaadatud partnerluslepingu allkirjastamise kuupäevast kuni jõustumise kuupäevani

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 28.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 287/1

---

AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU OTSUS nr 5/2005,

25. juuni 2005,

üleminekumeetmete kohta, mida kohaldatakse AKV-EÜ läbi vaadatud partnerluslepingu allkirjastamise kuupäevast kuni jõustumise kuupäevani

(2005/750/EÜ)

AKV-EÜ MINISTRITE NÕUKOGU,

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ partnerluslepingut (edaspidi “leping”), eriti selle artikli 95 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Leping sõlmiti kahekümneks aastaks alates 1. märtsist 2000. Siiski on ette nähtud võimalus lepingu sätteid muuta iga viie aasta järel toimuva läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

(1)

Leping sõlmiti kahekümneks aastaks alates 1. märtsist 2000. Siiski on ette nähtud võimalus lepingu sätteid muuta iga viie aasta järel toimuva läbivaatamise käigus.

| (2) | Nimetatud võimaluse raames viidi 23. veebruaril 2005. aastal Brüsselis lõpule läbirääkimised, mille käigus vaadati läbi AKV-EÜ partnerlusleping (edaspidi “läbi vaadatud leping”). Läbi vaadatud leping allkirjastati 25. juunil 2005 Luxembourgis ja see jõustub pärast artiklis 93 nimetatud ratifitseerimismenetluste lõpetamist. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud võimaluse raames viidi 23. veebruaril 2005. aastal Brüsselis lõpule läbirääkimised, mille käigus vaadati läbi AKV-EÜ partnerlusleping (edaspidi “läbi vaadatud leping”). Läbi vaadatud leping allkirjastati 25. juunil 2005 Luxembourgis ja see jõustub pärast artiklis 93 nimetatud ratifitseerimismenetluste lõpetamist.

| (3) | Vastavalt lepingu artikli 95 lõikele 3 kehtestab ministrite nõukogu üleminekumeetmed, mida kohaldatakse läbi vaadatud lepingu allkirjastamise kuupäeva ja jõustumise kuupäeva vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt lepingu artikli 95 lõikele 3 kehtestab ministrite nõukogu üleminekumeetmed, mida kohaldatakse läbi vaadatud lepingu allkirjastamise kuupäeva ja jõustumise kuupäeva vahelisel ajal.

| (4) | Lepinguosalised peavad asjakohaseks läbi vaadatud lepingu varasemat rakendamist alates selle allkirjastamise kuupäevast, välja arvatud mitmeaastase finantskoostööraamistiku rahaliste vahendite eraldamise ja rakendamisega, terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade leviku vastase võitlusega seotud sätted ja lisa IV sätted, mille üle tuleb pidada läbirääkimisi lepingu artikli 100 alusel. |
| --- | --- |

(4)

Lepinguosalised peavad asjakohaseks läbi vaadatud lepingu varasemat rakendamist alates selle allkirjastamise kuupäevast, välja arvatud mitmeaastase finantskoostööraamistiku rahaliste vahendite eraldamise ja rakendamisega, terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade leviku vastase võitlusega seotud sätted ja lisa IV sätted, mille üle tuleb pidada läbirääkimisi lepingu artikli 100 alusel.

| (5) | Läbi vaadatud lepingu Ia lisas ettenähtud mitmeaastase finantsraamistiku rahaliste vahendite eraldamist ja rakendamist käsitlevad sätted ei saa jõustuda enne finantsraamistiku jõustumist. Seetõttu rahastatakse koostööd üleminekuperioodil (hiljemalt 31. detsembrini 2007) 9. EAFi vahenditest ja eelmiste EAFide jääkidest. |
| --- | --- |

(5)

Läbi vaadatud lepingu Ia lisas ettenähtud mitmeaastase finantsraamistiku rahaliste vahendite eraldamist ja rakendamist käsitlevad sätted ei saa jõustuda enne finantsraamistiku jõustumist. Seetõttu rahastatakse koostööd üleminekuperioodil (hiljemalt 31. detsembrini 2007) 9. EAFi vahenditest ja eelmiste EAFide jääkidest.

| (6) | Mitmeaastase finantsraamistiku vahendite kavandamine võib alata enne raamistiku jõustumist. Niipea kui on tehtud otsus kogueelarve kohta, võib kavandamise raames teha soovitusliku vahendite jaotuse. Seepärast ei või ühtegi vahendit siduda enne mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist. |
| --- | --- |

(6)

Mitmeaastase finantsraamistiku vahendite kavandamine võib alata enne raamistiku jõustumist. Niipea kui on tehtud otsus kogueelarve kohta, võib kavandamise raames teha soovitusliku vahendite jaotuse. Seepärast ei või ühtegi vahendit siduda enne mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist.

| (7) | Euroopa Liidu Nõukogu teeb otsuse finants- ja tehnilise abi osutamise kohta terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade leviku vastase võitluse valdkonnas. Seda abi rahastatakse erivahenditest, mis ei ole määratud AKV-EÜ koostöö rahastamiseks, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu Nõukogu teeb otsuse finants- ja tehnilise abi osutamise kohta terrorismivastase võitluse ja massihävitusrelvade leviku vastase võitluse valdkonnas. Seda abi rahastatakse erivahenditest, mis ei ole määratud AKV-EÜ koostöö rahastamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: (1)

Artikkel 1

Läbi vaadatud lepingu ajutine kohaldamine

1.   Alates lepingu allkirjastamise kuupäevast kohaldatakse ennetavalt lepingu kõiki läbi vaadatud sätteid, välja arvatud muudatused, mis on seotud mitmeaastase finantsraamistikuga ja Cotonou lepingu asjaomaste osadega, mille üle otsustab erandina lepingu artikli 95 sätetest AKV-EÜ ministrite nõukogu vastavalt läbi vaadatud lepingu Ia lisa punktile 3 enne läbi vaadatud lepingu jõustumise kuupäeva.

2.   Järgmiste sätete ajutine kohaldamine sõltub Euroopa Liidu Nõukogu eelnevast otsusest, millega kinnitatakse asjaomastes artiklites nimetatud rahaliste vahendite (esitatud arvnäitajates) olemasolu:

| a) | artikkel 11a: terrorismivastane võitlus; |
| --- | --- |

a)

artikkel 11a: terrorismivastane võitlus;

| b) | artikkel 11b: koostöö massihävitusrelvade leviku vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

b)

artikkel 11b: koostöö massihävitusrelvade leviku vastu võitlemisel.

3.   Lepingu läbi vaadatud sätted on esitatud käesoleva otsuse II lisas.

Artikkel 2

Käesoleva otsuse rakendamine

AKV riike ja ühenduse liikmesriike ja ühendust kutsutakse üles võtma meetmeid, mida nad peavad asjakohaseks käesoleva otsuse rakendamisel.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu jõustumine ja kehtivus

Käesolev otsus jõustub läbi vaadatud lepingu allkirjastamise kuupäeval. Otsust kohaldatakse kuni läbi vaadatud lepingu jõustumise kuupäevani.

Luxembourg, 25. juuni 2005

AKV-EÜ ministrite nõukogu nimel

eesistuja

V. BORGES

---

(1)  tingimusel, et arvestatakse käesoleva otsuse I lisas toodud ühisdeklaratsiooni.

1

---

I LISA

AKV-EÜ DEKLARATSIOON

Iga lepinguosaline püüab läbi viia läbi vaadatud Cotonou lepingu ratifitseerimismenetluse 18 kuu jooksul alates läbi vaadatud lepingu allkirjastamisest, võttes kohaselt arvesse riikide ja ühenduse vastutust ja menetlusi.

---

II LISA

LEPING,

millega muudetakse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt p oolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000

TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS,

TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA,

SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT,

EESTI VABARIIGI PRESIDENT,

KREEKA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS,

PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT,

IIRIMAA PRESIDENT,

ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT,

KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT,

LÄTI VABARIIGI PRESIDENT,

LEEDU VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG,

UNGARI VABARIIGI PRESIDENT,

MALTA PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA,

AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT,

POOLA VABARIIGI PRESIDENT,

PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT,

SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT,

SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT,

SOOME VABARIIGI PRESIDENT,

ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS,

TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA,

kes on Euroopa Ühenduse, edaspidi “ühendus”, asutamislepingu osalised, kusjuures ühenduse riike nimetatakse edaspidi “liikmesriikideks”,

ja

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ning

ANGOLA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET ANTIGUA JA BARBUDA KUNINGANNA,

BAHAMA ÜHENDUSE RIIGIPEA,

BARBADOSE RIIGIPEA,

TEMA MAJESTEET BELIZE'I KUNINGANNA,

BENINI VABARIIGI PRESIDENT,

BOTSWANA VABARIIGI PRESIDENT,

BURKINA FASO PRESIDENT,

BURUNDI VABARIIGI PRESIDENT,

KAMERUNI VABARIIGI PRESIDENT,

CABO VERDE VABARIIGI PRESIDENT,

KESK-AAFRIKA VABARIIGI PRESIDENT,

KOMOORI ISLAMILIITVABARIIGI PRESIDENT,

KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

KONGO VABARIIGI PRESIDENT,

COOKI SAARTE VALITSUS,

CŌTE D'IVOIRE'I VABARIIGI PRESIDENT,

DJIBOUTI VABARIIGI PRESIDENT,

DOMINICA ÜHENDUSE VALITSUS,

DOMINIKAANI VABARIIGI PRESIDENT,

ERITREA RIIGI PRESIDENT,

ETIOOPIA DEMOKRAATLIKU LIITVABARIIGI PRESIDENT,

FIDŽI ISESEISVA DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

GABONI VABARIIGI PRESIDENT,

GAMBIA VABARIIGI PRESIDENT JA RIIGIPEA,

GHANA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET GRENADA KUNINGANNA,

GUINEA VABARIIGI PRESIDENT,

GUINEA-BISSAU VABARIIGI PRESIDENT,

EKVATORIAAL-GUINEA VABARIIGI PRESIDENT,

GUYANA VABARIIGI PRESIDENT,

HAITI VABARIIGI PRESIDENT,

JAMAICA RIIGIPEA,

KENYA VABARIIGI PRESIDENT,

KIRIBATI VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET LESOTHO KUNINGRIIGI KUNINGAS,

LIBEERIA VABARIIGI PRESIDENT,

MADAGASKARI VABARIIGI PRESIDENT,

MALAWI VABARIIGI PRESIDENT,

MALI VABARIIGI PRESIDENT,

MARSHALLI VABARIIGI VALITSUS,

MAURITAANIA ISLAMIVABARIIGI PRESIDENT,

MAURITIUSE VABARIIGI PRESIDENT,

MIKRONEESIA LIIDURIIKIDE VALITSUS,

MOSAMBIIGI VABARIIGI PRESIDENT,

NAMIIBIA VABARIIGI PRESIDENT,

NAURU VABARIIGI VALITSUS,

NIGERI VABARIIGI PRESIDENT,

NIGEERIA LIITVABARIIGI PRESIDENT,

NIUE VALITSUS,

BELAU VABARIIGI VALITSUS,

TEMA MAJESTEET PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIGI KUNINGANNA,

RWANDA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SAINT KITTSI JA NEVISE KUNINGANNA,

TEMA MAJESTEET SAINT LUCIA KUNINGANNA,

TEMA MAJESTEET SAINT VINCENTI JA GRENADIINIDE KUNINGANNA,

SAMOA ISESEISVUSRIIGI RIIGIPEA,

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

SENEGALI VABARIIGI PRESIDENT,

SEIŠELLI VABARIIGI PRESIDENT,

SIERRA LEONE VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SAALOMONI SAARTE KUNINGANNA,

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIGI PRESIDENT,

SUDAANI VABARIIGI PRESIDENT,

SURINAME VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SVAASIMAA KUNINGRIIGI KUNINGAS,

TANSAANIA ÜHENDVABARIIGI PRESIDENT,

TŠAADI VABARIIGI PRESIDENT,

TOGO VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TONGA KUNINGAS TAUFA'AHAU TUPOU IV,

TRINIDADI JA TOBAGO VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TUVALU KUNINGANNA,

UGANDA VABARIIGI PRESIDENT,

VANUATU VABARIIGI VALITSUS,

SAMBIA VABARIIGI PRESIDENT,

ZIMBABWE VABARIIGI VALITSUS,

kelle riike nimetatakse edaspidi “AKV riikideks”,

teiselt poolt,

VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja teiselt poolt Georgetowni kokkulepet, millega loodi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) rühm,

VÕTTES ARVESSE koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000, (“edaspidi Cotonou leping”),

ARVESTADES, et Cotonou lepingu artikli 95 lõikes 1 kehtestatakse lepingu kehtivusajaks kakskümmend aastat, mis algab 1. märtsist 2000,

ARVESTADES, et Cotonou lepingu artikli 95 lõike 3 teises lõigus sätestatakse, et kümme kuud enne iga viie aasta pikkuse perioodi möödumist alustavad lepinguosalised läbirääkimisi, et vaadata läbi Cotonou lepingu võimalikud muudatused,

TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS,

TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA,

SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT,

EESTI VABARIIGI PRESIDENT,

KREEKA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS,

PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT,

IIRIMAA PRESIDENT,

ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT,

KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT,

LÄTI VABARIIGI PRESIDENT,

LEEDU VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG,

UNGARI VABARIIGI PRESIDENT,

MALTA PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA,

AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT,

POOLA VABARIIGI PRESIDENT,

PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT,

SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT,

SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT,

SOOME VABARIIGI PRESIDENT,

ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS,

TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA,

EUROOPA ÜHENDUS,

ANGOLA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET ANTIGUA JA BARBUDA KUNINGANNA,

BAHAMA ÜHENDUSE RIIGIPEA,

BARBADOSE RIIGIPEA,

TEMA MAJESTEET BELIZE'I KUNINGANNA,

BENINI VABARIIGI PRESIDENT,

BOTSWANA VABARIIGI PRESIDENT,

BURKINA FASO PRESIDENT,

BURUNDI VABARIIGI PRESIDENT,

KAMERUNI VABARIIGI PRESIDENT,

CABO VERDE VABARIIGI PRESIDENT,

KESK-AAFRIKA VABARIIGI PRESIDENT,

KOMOORI ISLAMILIITVABARIIGI PRESIDENT,

KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

KONGO VABARIIGI PRESIDENT,

COOKI SAARTE VALITSUS,

CÔTE D'IVOIRE'I VABARIIGI PRESIDENT,

DJIBOUTI VABARIIGI PRESIDENT,

DOMINICA ÜHENDUSE VALITSUS,

DOMINIKAANI VABARIIGI PRESIDENT,

ERITREA RIIGI PRESIDENT,

ETIOOPIA DEMOKRAATLIKU LIITVABARIIGI PRESIDENT,

FIDŽI ISESEISVA DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

GABONI VABARIIGI PRESIDENT,

GAMBIA VABARIIGI PRESIDENT JA RIIGIPEA,

GHANA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET GRENADA KUNINGANNA,

GUINEA VABARIIGI PRESIDENT,

GUINEA-BISSAU VABARIIGI PRESIDENT,

EKVATORIAAL-GUINEA VABARIIGI PRESIDENT,

GUYANA VABARIIGI PRESIDENT,

HAITI VABARIIGI PRESIDENT,

JAMAICA RIIGIPEA,

KENYA VABARIIGI PRESIDENT,

KIRIBATI VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET LESOTHO KUNINGRIIGI KUNINGAS,

LIBEERIA VABARIIGI PRESIDENT,

MADAGASKARI VABARIIGI PRESIDENT,

MALAWI VABARIIGI PRESIDENT,

MALI VABARIIGI PRESIDENT,

MARSHALLI VABARIIGI VALITSUS,

MAURITAANIA ISLAMIVABARIIGI PRESIDENT,

MAURITIUSE VABARIIGI PRESIDENT,

MIKRONEESIA LIIDURIIKIDE VALITSUS,

MOSAMBIIGI VABARIIGI PRESIDENT,

NAMIIBIA VABARIIGI PRESIDENT,

NAURU VABARIIGI VALITSUS,

NIGERI VABARIIGI PRESIDENT,

NIGEERIA LIITVABARIIGI PRESIDENT,

NIUE VALITSUS,

BELAU VABARIIGI VALITSUS,

TEMA MAJESTEET PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIGI KUNINGANNA,

RWANDA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SAINT KITTSI JA NEVISE KUNINGANNA,

TEMA MAJESTEET SAINT LUCIA KUNINGANNA,

TEMA MAJESTEET SAINT VINCENTI JA GRENADIINIDE KUNINGANNA,

SAMOA ISESEISVUSRIIGI RIIGIPEA,

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

SENEGALI VABARIIGI PRESIDENT,

SEIŠELLI VABARIIGI PRESIDENT,

SIERRA LEONE VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SAALOMONI SAARTE KUNINGANNA,

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIGI PRESIDENT,

SUDAANI VABARIIGI PRESIDENT,

SURINAME VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SVAASIMAA KUNINGRIIGI KUNINGAS,

TANSAANIA ÜHENDVABARIIGI PRESIDENT,

TŠAADI VABARIIGI PRESIDENT,

TOGO VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TONGA KUNINGAS TAUFA'AHAU TUPOU IV,

TRINIDADI JA TOBAGO VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TUVALU KUNINGANNA,

UGANDA VABARIIGI PRESIDENT,

VANUATU VABARIIGI VALITSUS,

SAMBIA VABARIIGI PRESIDENT,

ZIMBABWE VABARIIGI VALITSUS,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Ainus artikkel

Cotonou lepingut muudetakse kooskõlas selle artiklis 95 sätestatud menetlusega järgmiselt:

A.   PREAMBUL

| 1. | Kaheksanda põhjenduse järele, mis algab sõnadega “ARVESTADES inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa Nõukogu konventsiooni...”, lisatakse järgmised põhjendused:
  “VEEL KORD KINNITADES, et rahvusvahelisele üldsusele muret valmistavad kõige raskemad kuriteod ei või jääda karistamata ning et tuleb tagada nende eest süüdistuse esitamine riigi tasandil meetmete võtmise ja ülemaailmse koostöö tugevdamise kaudu;
  ARVESTADES, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomine ja tõhus toimimine on oluline samm rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise tagamisel;”. |
| --- | --- |

1.

Kaheksanda põhjenduse järele, mis algab sõnadega “ARVESTADES inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa Nõukogu konventsiooni...”, lisatakse järgmised põhjendused:

“VEEL KORD KINNITADES, et rahvusvahelisele üldsusele muret valmistavad kõige raskemad kuriteod ei või jääda karistamata ning et tuleb tagada nende eest süüdistuse esitamine riigi tasandil meetmete võtmise ja ülemaailmse koostöö tugevdamise kaudu;

ARVESTADES, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomine ja tõhus toimimine on oluline samm rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise tagamisel;”.

| 2. | Kümnes põhjendus, mis algab sõnadega “ARVESTADES, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsidel ...”, asendatakse järgmisega:
  “ARVESTADES, et ÜRO peaassamblees 2000. aastal vastuvõetud Millenniumi deklaratsioonist tulenevad millenniumi arengueesmärgid, eelkõige äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, samuti ÜRO konverentsidel kooskõlastatud arengueesmärgid ja -põhimõtted loovad selge tulevikukujutluse ja peavad tugevdama AKV-EL käesoleva lepingu alusel tehtavat koostööd;”. |
| --- | --- |

2.

Kümnes põhjendus, mis algab sõnadega “ARVESTADES, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konverentsidel ...”, asendatakse järgmisega:

“ARVESTADES, et ÜRO peaassamblees 2000. aastal vastuvõetud Millenniumi deklaratsioonist tulenevad millenniumi arengueesmärgid, eelkõige äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, samuti ÜRO konverentsidel kooskõlastatud arengueesmärgid ja -põhimõtted loovad selge tulevikukujutluse ja peavad tugevdama AKV-EL käesoleva lepingu alusel tehtavat koostööd;”.

B.   COTONOU LEPINGU ARTIKLITE OSA

| 1. | Artiklis 4 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  “AKV riigid määravad oma majanduse ja ühiskonna arengupõhimõtted, -kavad ja ‐mudelid täiesti iseseisvalt. Nad kehtestavad ühendusega käesoleva lepingu kohased koostöökavad. Lepinguosalised tunnustavad ka valitsusväliste osalejate ja kohalike detsentraliseeritud asutuste täiendavat rolli arengus ja nende võimalikku panust sellesse. Selleks antakse valitsusvälistele osalejatele ja kohalikele detsentraliseeritud asutustele käesolevas lepingus sätestatud tingimustel ja vajaduse korral:”. |
| --- | --- |

1.

Artiklis 4 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

“AKV riigid määravad oma majanduse ja ühiskonna arengupõhimõtted, -kavad ja ‐mudelid täiesti iseseisvalt. Nad kehtestavad ühendusega käesoleva lepingu kohased koostöökavad. Lepinguosalised tunnustavad ka valitsusväliste osalejate ja kohalike detsentraliseeritud asutuste täiendavat rolli arengus ja nende võimalikku panust sellesse. Selleks antakse valitsusvälistele osalejatele ja kohalikele detsentraliseeritud asutustele käesolevas lepingus sätestatud tingimustel ja vajaduse korral:”.

| 2. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Selle dialoogi eesmärk on vahetada teavet, parandada üksteisemõistmist ja hõlbustada prioriteetide ja ühiste ajakavade kohta tehtavaid kokkuleppeid, eelkõige tunnustades olemasolevaid seoseid lepinguosaliste suhete erinevate tahkude ja käesolevas lepingus sätestatud koostöövaldkondade vahel. Dialoog hõlbustab lepinguosaliste vahelist nõupidamist rahvusvahelistel foorumitel. Dialoogi eesmärk on samuti vältida selliste olukordade teket, kus lepinguosaline võib pidada vajalikuks tugineda artiklites 96 ja 97 ettenähtud nõupidamismenetlusele.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Selle dialoogi eesmärk on vahetada teavet, parandada üksteisemõistmist ja hõlbustada prioriteetide ja ühiste ajakavade kohta tehtavaid kokkuleppeid, eelkõige tunnustades olemasolevaid seoseid lepinguosaliste suhete erinevate tahkude ja käesolevas lepingus sätestatud koostöövaldkondade vahel. Dialoog hõlbustab lepinguosaliste vahelist nõupidamist rahvusvahelistel foorumitel. Dialoogi eesmärk on samuti vältida selliste olukordade teket, kus lepinguosaline võib pidada vajalikuks tugineda artiklites 96 ja 97 ettenähtud nõupidamismenetlusele.”;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  “6.   Dialoog toimub paindlikult. See on vajadust mööda kas ametlik või mitteametlik ja toimub sobivas vormis nii institutsioonide raames kui ka väljaspool seda, nagu AKV rühm, parlamentaarne ühisassamblee, ning asjakohasel tasandil, sealhulgas piirkonna, allpiirkonna või riigi tasandil.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

“6.   Dialoog toimub paindlikult. See on vajadust mööda kas ametlik või mitteametlik ja toimub sobivas vormis nii institutsioonide raames kui ka väljaspool seda, nagu AKV rühm, parlamentaarne ühisassamblee, ning asjakohasel tasandil, sealhulgas piirkonna, allpiirkonna või riigi tasandil.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  “6a.   Vajaduse korral ning selleks, et vältida olukordi, kus lepinguosaline võib pidada vajalikuks tugineda artikliks 96 määratletud nõupidamismenetlustele, tuleb pidada süstemaatiline ja ametlik olulisi osi käsitlev dialoog vastavalt VII lisas toodud eeskirjadele.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

“6a.   Vajaduse korral ning selleks, et vältida olukordi, kus lepinguosaline võib pidada vajalikuks tugineda artikliks 96 määratletud nõupidamismenetlustele, tuleb pidada süstemaatiline ja ametlik olulisi osi käsitlev dialoog vastavalt VII lisas toodud eeskirjadele.”

| 3. | Artikli 9 pealkiri asendatakse järgmisega:
  “Olulised osad, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 9 pealkiri asendatakse järgmisega:

“Olulised osad, mis hõlmavad inimõigusi, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, ning põhiosa, mis hõlmab head valitsemistava”.

| 4. | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  “3a.   Ühtlasi kohustuvad lepinguosalised tegema koostööd palgasõdurite tegevuse ärahoidmiseks vastavalt oma rahvusvahelistest konventsioonidest ja dokumentidest tulenevatele kohustustele ning oma vastavatele õigus- ja haldusnormidele.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

“3a.   Ühtlasi kohustuvad lepinguosalised tegema koostööd palgasõdurite tegevuse ärahoidmiseks vastavalt oma rahvusvahelistest konventsioonidest ja dokumentidest tulenevatele kohustustele ning oma vastavatele õigus- ja haldusnormidele.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  “6.   Rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise tugevdamise eesmärgil kinnitavad lepinguosalised täiendavalt oma kavatsust:






  — | jagada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimiseks ja rakendamiseks vajalike õigusregulatsiooni kohanduste alaseid kogemusi ja |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

“6.   Rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise tugevdamise eesmärgil kinnitavad lepinguosalised täiendavalt oma kavatsust:

—

jagada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimiseks ja rakendamiseks vajalike õigusregulatsiooni kohanduste alaseid kogemusi ja

| — | võidelda rahvusvahelise kuritegevuse vastu vastavalt rahvusvahelisele õigusele, võttes arvesse Rooma statuuti. |
| --- | --- |

—

võidelda rahvusvahelise kuritegevuse vastu vastavalt rahvusvahelisele õigusele, võttes arvesse Rooma statuuti.

Lepinguosalised püüavad astuda samme Rooma statuudi ning sellele vastavate dokumentide ratifitseerimise ja rakendamise suunas.”

| 5. | Lisatakse järgmised artiklid:
  “Artikkel 11a
  Võitlus terrorismiga
  Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et mõistavad kindlalt hukka terrorismi ning kohustuvad sellega võitlema, tehes rahvusvahelist koostööd kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ja rahvusvahelise õigusega, asjakohaste konventsioonide ja dokumentidega, eelkõige rakendades täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1373 (2001) ja 1456 (2003) ning muid asjakohaseid ÜRO resolutsioone. Selleks kavatsevad lepinguosalised vahetada:






  — | informatsiooni terrorirühmituste ja nende tugivõrkude kohta ja |
| --- | --- | --- |

5.

Lisatakse järgmised artiklid:

“Artikkel 11a

Võitlus terrorismiga

Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et mõistavad kindlalt hukka terrorismi ning kohustuvad sellega võitlema, tehes rahvusvahelist koostööd kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ja rahvusvahelise õigusega, asjakohaste konventsioonide ja dokumentidega, eelkõige rakendades täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1373 (2001) ja 1456 (2003) ning muid asjakohaseid ÜRO resolutsioone. Selleks kavatsevad lepinguosalised vahetada:

—

informatsiooni terrorirühmituste ja nende tugivõrkude kohta ja

| — | arvamusi terrorismi vastu võitlemiseks kasutatavate vahendite ja meetodite kohta, sealhulgas tehnika ja koolituse osas, ning kogemusi terrorismi ennetamise teemal. |
| --- | --- |

—

arvamusi terrorismi vastu võitlemiseks kasutatavate vahendite ja meetodite kohta, sealhulgas tehnika ja koolituse osas, ning kogemusi terrorismi ennetamise teemal.

Artikkel 11b

Koostöö massihävitusrelvade leviku tõkestamisel

1.   Lepinguosalised möönavad, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii valitsustele kui ka valitsusvälistele osalistele kujutab endast üht suurimat ohtu rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule.

Seetõttu soovivad lepinguosalised teha koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku piiramiseks ning sellesse panustada täites täielikult oma rahvusvahelistest desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest lepingutest tulenevaid olemasolevaid kohustusi ja teisi vastavaid rahvusvahelisi kohustustusi ning rakendades neid siseriiklikult.

Lepinguosalised nõustuvad, et see nõue on käesoleva lepingu oluliseks osaks.

2.   Lepinguosalised soovivad jätkata koostööd ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise saavutamiseks:

| — | võtta meetmeid kõikide muude rahvusvaheliste dokumentide allkirjastamiseks, ratifitseerimiseks või nendega ühinemiseks ning nende täielikuks rakendamiseks, |
| --- | --- |

—

võtta meetmeid kõikide muude rahvusvaheliste dokumentide allkirjastamiseks, ratifitseerimiseks või nendega ühinemiseks ning nende täielikuks rakendamiseks,

| — | luua tõhusa riikliku ekspordikontrolli süsteemi, et kontrollida massihävitusrelvadega seotud kaupade eksporti ja transiiti, mis hõlmab massihävitusrelvade lõppkasutuse kontrollimist kahese kasutusega tehnoloogiate puhul ning tõhusaid sanktsioone ekspordikontrolli sätete rikkumise eest. |
| --- | --- |

—

luua tõhusa riikliku ekspordikontrolli süsteemi, et kontrollida massihävitusrelvadega seotud kaupade eksporti ja transiiti, mis hõlmab massihävitusrelvade lõppkasutuse kontrollimist kahese kasutusega tehnoloogiate puhul ning tõhusaid sanktsioone ekspordikontrolli sätete rikkumise eest.

Rahalist ja tehnilist abi massihävitusrelvade leviku tõkestamise alase koostöö valdkonnas antakse eri vahenditest, mis ei ole AKV-EL koostöö jaoks ette nähtud.

3.   Lepinguosalised lepivad kokku regulaarse poliitilise dialoogi pidamises, mis kuulub nende selles valdkonnas tehtava koostöö juurde ning ühendab seda.

4.   Kui lepinguosaline leiab pärast laiendatud poliitilise dialoogi pidamist, eriti pärast Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA), Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) ja teiste asjaomaste mitmepoolsete institutsioonide aruannete alusel info saamist, et teine lepinguosaline ei ole täitnud lõikest 1 tulenevaid kohustusi, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta teisele lepinguosalisele ning nii AKV kui EL ministrite nõukogule asjakohase informatsiooni, mille alusel on võimalik olukorda põhjalikult hinnata ning lepinguosalistele rahuldavat lahendust leida. Selleks kutsub ta teist lepinguosalist nõu pidama meetmete üle, mida asjaomane lepinguosaline on võtnud või kavatseb võtta olukorra parandamiseks.

5.   Nõupidamised toimuvad sellisel tasandil ja sellises vormis, mida peetakse lahenduse leidmiseks kõige sobivamaks.

Nõupidamised algavad hiljemalt 30 päeva pärast kutset ja kestavad vastastikku kokkulepitud aja, sõltuvalt kohustuse rikkumise laadist ja raskusest. Ühelgi juhul ei kesta nõupidamismenetluse alusel peetav dialoog üle 120 päeva.

6.   Kui nõupidamistel ei jõuta mõlemale lepinguosalisele vastuvõetava lahenduseni, kui nõupidamisest keeldutakse või kui juhtum on eriti pakiline, võib võtta asjakohaseid meetmeid. Need meetmed tühistatakse niipea, kui nende võtmise põhjused on kõrvaldatud.”

| 6. | Artiklisse 23 lisatakse järgmine punkt:






  “l) | tavateadmiste edendamist.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklisse 23 lisatakse järgmine punkt:

“l)

tavateadmiste edendamist.”

| 7. | Artikli 25 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:






  “d) | Edendada võitlust:






  — | HIVi ja AIDSi vastu, tagades naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning õiguste kaitse, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Artikli 25 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

“d)

Edendada võitlust:

—

HIVi ja AIDSi vastu, tagades naiste seksuaal- ja reproduktiivtervise ning õiguste kaitse,

| — | muude vaesusega seotud haiguste, eelkõige malaaria ja tuberkuloosi vastu;”. |
| --- | --- |

—

muude vaesusega seotud haiguste, eelkõige malaaria ja tuberkuloosi vastu;”.

| 8. | Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid c ja d asendatakse järgmisega:






  “c) | aidata ühiskondlikke asutusi, kes annavad lastele võimaluse oma kehalist, vaimset, sotsiaalset ja majanduslikku võimekust arendada; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid c ja d asendatakse järgmisega:

“c)

aidata ühiskondlikke asutusi, kes annavad lastele võimaluse oma kehalist, vaimset, sotsiaalset ja majanduslikku võimekust arendada;

| d) | taastamiskavade abil kaasata konfliktijärgsetes oludes elavaid lapsi uuesti ühiskonda ja”; |
| --- | --- |

d)

taastamiskavade abil kaasata konfliktijärgsetes oludes elavaid lapsi uuesti ühiskonda ja”;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  “e) | edendada noorte aktiivset osalemist avalikus elus, soosides üliõpilasvahetust ning AKV ja EL noorteorganisatsioonide vahelist koostööd.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

“e)

edendada noorte aktiivset osalemist avalikus elus, soosides üliõpilasvahetust ning AKV ja EL noorteorganisatsioonide vahelist koostööd.”

| 9. | Artiklis 28 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
  “Koostööga toetatakse tõhusalt nende eesmärkide ja prioriteetide saavutamist, mis AKV riigid on endale seadnud piirkondliku ja allpiirkondliku koostöö ja integratsiooni, sealhulgas piirkondadevahelise ja AKV riikide vahelise koostöö raames. Piirkondlik koostöö võib ühtlasi hõlmata arenguriike, kes ei ole AKV riigid, samuti ülemeremaid ja -territooriume (ÜMT) ning kaugeimaid piirkondi. Seoses sellega püütakse koostöö abil:”. |
| --- | --- |

9.

Artiklis 28 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:

“Koostööga toetatakse tõhusalt nende eesmärkide ja prioriteetide saavutamist, mis AKV riigid on endale seadnud piirkondliku ja allpiirkondliku koostöö ja integratsiooni, sealhulgas piirkondadevahelise ja AKV riikide vahelise koostöö raames. Piirkondlik koostöö võib ühtlasi hõlmata arenguriike, kes ei ole AKV riigid, samuti ülemeremaid ja -territooriume (ÜMT) ning kaugeimaid piirkondi. Seoses sellega püütakse koostöö abil:”.

| 10. | Artikli 29 punkti a taane i asendatakse järgmisega:






  “i) | piirkondliku koostöö ja integreerumise edendamiseks AKV riikide poolt ning AKV riikide osalusel loodud piirkondliku integreerumisega tegelevates asutustes ja organisatsioonides ja”. |
| --- | --- | --- |

10.

Artikli 29 punkti a taane i asendatakse järgmisega:

“i)

piirkondliku koostöö ja integreerumise edendamiseks AKV riikide poolt ning AKV riikide osalusel loodud piirkondliku integreerumisega tegelevates asutustes ja organisatsioonides ja”.

| 11. | Artikli 30 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Koostööga toetatakse samuti AKV riikide vahelisi ja siseseid koostöökavasid ja ‐algatusi ning koostöökavasid ja -algatusi, millega on seotud arenguriigid, kes ei ole AKV riigid.” |
| --- | --- |

11.

Artikli 30 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Koostööga toetatakse samuti AKV riikide vahelisi ja siseseid koostöökavasid ja ‐algatusi ning koostöökavasid ja -algatusi, millega on seotud arenguriigid, kes ei ole AKV riigid.”

| 12. | Artikli 43 lõikesse 4 lisatakse järgmine taane:






  “— | arendades ja soodustades omamaise osaluse kasutamist info- ja sidetehnoloogiates.” |
| --- | --- | --- |

12.

Artikli 43 lõikesse 4 lisatakse järgmine taane:

“—

arendades ja soodustades omamaise osaluse kasutamist info- ja sidetehnoloogiates.”

| 13. | Artikkel 58 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 58
  Rahastamiskõlblikkus
  1.   Järgmised üksused või organid on kõlblikud saama käesoleva lepingu alusel antavat rahalist abi:






  a) | AKV riigid; |
| --- | --- | --- |

13.

Artikkel 58 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 58

Rahastamiskõlblikkus

1.   Järgmised üksused või organid on kõlblikud saama käesoleva lepingu alusel antavat rahalist abi:

a)

AKV riigid;

| b) | piirkondlikud või riikidevahelised institutsioonid, mille koosseisus on üks AKV riik või mitu AKV riiki, sealhulgas institutsioonid kuhu kuulub mitte-AKV riikidest liikmeid ja kes tegutsevad nende AKV riikide volitusel, ja |
| --- | --- |

b)

piirkondlikud või riikidevahelised institutsioonid, mille koosseisus on üks AKV riik või mitu AKV riiki, sealhulgas institutsioonid kuhu kuulub mitte-AKV riikidest liikmeid ja kes tegutsevad nende AKV riikide volitusel, ja

| c) | teatavate erieesmärkide saavutamiseks AKV riikide ja ühenduse asutatud ühisinstitutsioonid. |
| --- | --- |

c)

teatavate erieesmärkide saavutamiseks AKV riikide ja ühenduse asutatud ühisinstitutsioonid.

2.   Ühe või mitme asjaomase AKV riigi nõusolekul võivad rahalist abi saada ka:

| a) | AKV riikide siseriiklikud ja/või piirkondlikud avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused ja ministeeriumid, kaasa arvatud parlamendid, ja eelkõige nende rahaasutused ja arengupangad; |
| --- | --- |

a)

AKV riikide siseriiklikud ja/või piirkondlikud avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused ja ministeeriumid, kaasa arvatud parlamendid, ja eelkõige nende rahaasutused ja arengupangad;

| b) | AKV riikide äriühingud ja muud eraõiguslikud organisatsioonid ning eraettevõtjad; |
| --- | --- |

b)

AKV riikide äriühingud ja muud eraõiguslikud organisatsioonid ning eraettevõtjad;

| c) | ühenduse liikmesriigi ettevõtjad, et nad saaksid lisaks oma panusele tegelda täiendava tootmisega mõne AKV riigi territooriumil; |
| --- | --- |

c)

ühenduse liikmesriigi ettevõtjad, et nad saaksid lisaks oma panusele tegelda täiendava tootmisega mõne AKV riigi territooriumil;

| d) | AKV või ühenduse finantsvahendajad, kes teevad, soodustavad ja rahastavad erainvesteeringuid AKV riikides; |
| --- | --- |

d)

AKV või ühenduse finantsvahendajad, kes teevad, soodustavad ja rahastavad erainvesteeringuid AKV riikides;

| e) | AKV riikide ja ühenduse kohalikud detsentraliseeritud asutused ja |
| --- | --- |

e)

AKV riikide ja ühenduse kohalikud detsentraliseeritud asutused ja

| f) | arenguriigid, mis ei kuulu AKV rühma, milles nad osalevad ühisalgatuse raames, või AKV riikide piirkondlikud organisatsioonid. |
| --- | --- |

f)

arenguriigid, mis ei kuulu AKV rühma, milles nad osalevad ühisalgatuse raames, või AKV riikide piirkondlikud organisatsioonid.

3.   AKV riikide ja ühenduse kohaliku iseloomuga mitteriiklikud osalised on käesoleva lepingu raames rahastamiskõlblikud vastavalt tingimustele, mis on kokkulepitud riiklikes ja piirkondlikes soovituskavades.”

| 14. | Artikli 68 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  “2.   Eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral antava abi eesmärk on kaitsta sotsiaalmajanduslikke ümberkujundusi ning tegevuspõhimõtteid, mida tulu vähenemine võib negatiivselt mõjutada, ja leevendada eelkõige põllumajandus- ning mäetööstustoodete eksporditulu ebakindlusest tulenevat kahjulikku mõju.
  3.   AKV riikide majanduse suurt sõltuvust eelkõige põllumajandus- ja mäetööstustoodete ekspordist võetakse kohaldamisaastal vahendeid eraldades arvesse. Selles suhtes tehakse soodustusi AKV vähim arenenud, raskesti ligipääsetavatele, saareriikidele, konflikti- ja looduskatastroofi järgses olukorras olevatele riikidele.” |
| --- | --- |

14.

Artikli 68 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

“2.   Eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral antava abi eesmärk on kaitsta sotsiaalmajanduslikke ümberkujundusi ning tegevuspõhimõtteid, mida tulu vähenemine võib negatiivselt mõjutada, ja leevendada eelkõige põllumajandus- ning mäetööstustoodete eksporditulu ebakindlusest tulenevat kahjulikku mõju.

3.   AKV riikide majanduse suurt sõltuvust eelkõige põllumajandus- ja mäetööstustoodete ekspordist võetakse kohaldamisaastal vahendeid eraldades arvesse. Selles suhtes tehakse soodustusi AKV vähim arenenud, raskesti ligipääsetavatele, saareriikidele, konflikti- ja looduskatastroofi järgses olukorras olevatele riikidele.”

| 15. | Artikli 89 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Et aidata AKV saareriikidel peatada ning kõrvaldada suurenenud haavatavust, mis on tingitud uutest ja olulistest majanduslikest, ühiskondlikest ja ökoloogilistest raskustest, kehtestatakse erimeetmed. Nende meetmetega püütakse arendada arengumaadest väikesaarte säästva arengu prioriteete, edendades samas ühtlustatud lähenemist nende majanduslikule kasvule ja inimarengule.” |
| --- | --- |

15.

Artikli 89 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Et aidata AKV saareriikidel peatada ning kõrvaldada suurenenud haavatavust, mis on tingitud uutest ja olulistest majanduslikest, ühiskondlikest ja ökoloogilistest raskustest, kehtestatakse erimeetmed. Nende meetmetega püütakse arendada arengumaadest väikesaarte säästva arengu prioriteete, edendades samas ühtlustatud lähenemist nende majanduslikule kasvule ja inimarengule.”

| 16. | Artiklit 96 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  “1a.   Artikli 8 alusel dialoogi pidamiseks nõustuvad mõlemad lepinguosalised rakendama kõik võimalikud vahendid enne käesoleva artikli lõike 2 punktis a kirjeldatud nõupidamiste alustamist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel.”; |
| --- | --- | --- |

16.

Artiklit 96 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

“1a.   Artikli 8 alusel dialoogi pidamiseks nõustuvad mõlemad lepinguosalised rakendama kõik võimalikud vahendid enne käesoleva artikli lõike 2 punktis a kirjeldatud nõupidamiste alustamist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel.”;

| b) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | Kui artiklis 8 ja käesoleva artikli lõikes 1a sätestatud oluliste osade alusel toimuvast poliitilisest dialoogist hoolimata üks lepinguosaline leiab, et teine ei täida kohustust, mis tuleneb artikli 9 lõikes 2 osutatud inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamisest, esitab ta teisele lepinguosalisele ja ministrite nõukogule asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel. Selleks kutsub ta teist lepinguosalist nõu pidama meetmete üle, mida asjaomane lepinguosaline on võtnud või kavatseb võtta olukorra parandamiseks kooskõlas VII lisaga.
  Nõupidamised toimuvad sellisel tasandil ja sellises vormis, mida peetakse lahenduse leidmiseks kõige sobivamaks.
  Nõupidamised algavad hiljemalt 30 päeva pärast kutset ja kestavad vastastikku kokkulepitud aja, sõltuvalt kohustuse rikkumise laadist ja raskusest. Ühelgi juhul ei kesta nõupidamismenetluse alusel peetav dialoog üle 120 päeva.
  Kui nõupidamistel ei jõuta mõlemale lepinguosalisele vastuvõetava lahenduseni, kui nõupidamistest keeldutakse või kui juhtum on eriti pakiline, võib võtta asjakohaseid meetmeid. Need meetmed tühistatakse niipea, kui nende võtmise põhjused on kõrvaldatud.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

Kui artiklis 8 ja käesoleva artikli lõikes 1a sätestatud oluliste osade alusel toimuvast poliitilisest dialoogist hoolimata üks lepinguosaline leiab, et teine ei täida kohustust, mis tuleneb artikli 9 lõikes 2 osutatud inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamisest, esitab ta teisele lepinguosalisele ja ministrite nõukogule asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel. Selleks kutsub ta teist lepinguosalist nõu pidama meetmete üle, mida asjaomane lepinguosaline on võtnud või kavatseb võtta olukorra parandamiseks kooskõlas VII lisaga.

Nõupidamised toimuvad sellisel tasandil ja sellises vormis, mida peetakse lahenduse leidmiseks kõige sobivamaks.

Nõupidamised algavad hiljemalt 30 päeva pärast kutset ja kestavad vastastikku kokkulepitud aja, sõltuvalt kohustuse rikkumise laadist ja raskusest. Ühelgi juhul ei kesta nõupidamismenetluse alusel peetav dialoog üle 120 päeva.

Kui nõupidamistel ei jõuta mõlemale lepinguosalisele vastuvõetava lahenduseni, kui nõupidamistest keeldutakse või kui juhtum on eriti pakiline, võib võtta asjakohaseid meetmeid. Need meetmed tühistatakse niipea, kui nende võtmise põhjused on kõrvaldatud.”

| 17. | Artikli 97 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Sellisel juhul võib üks lepinguosaline kutsuda teist nõupidamistele. Nõupidamised algavad hiljemalt 30 päeva pärast kutset ja nõupidamismenetluse alusel peetav dialoog ei kesta üle 120 päeva.” |
| --- | --- |

17.

Artikli 97 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Sellisel juhul võib üks lepinguosaline kutsuda teist nõupidamistele. Nõupidamised algavad hiljemalt 30 päeva pärast kutset ja nõupidamismenetluse alusel peetav dialoog ei kesta üle 120 päeva.”

| 18. | Artikkel 100 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 100
  Tekstide seisund
  Käesolevale lepingule lisatud protokollid ja lisad moodustavad selle lahutamatu osa. Ministrite nõukogu võib Ia, II — IV ja VI lisa läbi vaadata, täpsustada ja/või muuta AKV-EÜ arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal.
  Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ja mille kõik tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi ja AKV riikide sekretariaati, kes kumbki edastavad tõestatud ärakirja iga allakirjutanud riigi valitsusele.” |
| --- | --- |

18.

Artikkel 100 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 100

Tekstide seisund

Käesolevale lepingule lisatud protokollid ja lisad moodustavad selle lahutamatu osa. Ministrite nõukogu võib Ia, II — IV ja VI lisa läbi vaadata, täpsustada ja/või muuta AKV-EÜ arengu rahastamise koostöökomitee soovituse põhjal.

Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ja mille kõik tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi ja AKV riikide sekretariaati, kes kumbki edastavad tõestatud ärakirja iga allakirjutanud riigi valitsusele.”

C.   LISAD

| 1. | I lisasse lisatakse järgmine punkt:






  “9. | Erandina käesoleva lepingu artiklist 58 kantakse 90 miljoni euro suurune summa üle AKV sisestesse vahenditesse üheksanda EAFi raames. Selle summa võib eraldada detsentraliseerimise rahastamiseks ajavahemikul 2006 — 2007 ning seda haldab otseselt komisjon.” |
| --- | --- | --- |

1.

I lisasse lisatakse järgmine punkt:

“9.

Erandina käesoleva lepingu artiklist 58 kantakse 90 miljoni euro suurune summa üle AKV sisestesse vahenditesse üheksanda EAFi raames. Selle summa võib eraldada detsentraliseerimise rahastamiseks ajavahemikul 2006 — 2007 ning seda haldab otseselt komisjon.”

| 2. | Lisatakse järgmine lisa:

  “Ia LISA
  Koostöölepingu muutmislepingu alusel toimuva koostöö mitmeaastane rahandusraamistik






  1. | Käesolevas lepingus määratud eesmärkidel ja ajavahemikuks, mis algab 1. märtsist 2005, katab koostöö uus mitmeaastane rahandusraamistik kohustused viieks kuni kuueks aastaks alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine lisa:

“Ia LISA

Koostöölepingu muutmislepingu alusel toimuva koostöö mitmeaastane rahandusraamistik

1.

Käesolevas lepingus määratud eesmärkidel ja ajavahemikuks, mis algab 1. märtsist 2005, katab koostöö uus mitmeaastane rahandusraamistik kohustused viieks kuni kuueks aastaks alates 1. jaanuarist 2008.

| 2. | Sellel uuel ajavahemikul jätkab Euroopa Liit AKV riikide toetamist vähemalt samal tasemel nagu üheksanda EAFi puhul, välja arvatud jäägid; sellele tuleks ühenduse hinnangute kohaselt lisada mõjud, mis kaasnevad inflatsiooni, Euroopa Liidu sisese kasvu ja laienemisega 10 uue liikmesriigi võrra 2004. aastal. |
| --- | --- |

2.

Sellel uuel ajavahemikul jätkab Euroopa Liit AKV riikide toetamist vähemalt samal tasemel nagu üheksanda EAFi puhul, välja arvatud jäägid; sellele tuleks ühenduse hinnangute kohaselt lisada mõjud, mis kaasnevad inflatsiooni, Euroopa Liidu sisese kasvu ja laienemisega 10 uue liikmesriigi võrra 2004. aastal.

| 3. | Kõik mitmeaastase rahandusraamistiku või lepingu vastavate osade vajalikud muudatused otsustab ministrite nõukogu erandina käesoleva lepingu artiklist 95.” |
| --- | --- |

3.

Kõik mitmeaastase rahandusraamistiku või lepingu vastavate osade vajalikud muudatused otsustab ministrite nõukogu erandina käesoleva lepingu artiklist 95.”

| 3. | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  “7.   Järgmistel juhtudel võib tavalisi laene anda soodustingimustel:






  a) | infrastruktuuriprojektidele vähim arenenud maades, konfliktijärgsetes riikides ja riikides, mida on tabanud looduskatastroof — välja arvatud punktis aa nimetatud juhud — kui need projektid on erasektori arendamise eeltingimusteks. Sellistel juhtudel vähendatakse laenu intressimäära 3 % võrra; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

i)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

“7.   Järgmistel juhtudel võib tavalisi laene anda soodustingimustel:

a)

infrastruktuuriprojektidele vähim arenenud maades, konfliktijärgsetes riikides ja riikides, mida on tabanud looduskatastroof — välja arvatud punktis aa nimetatud juhud — kui need projektid on erasektori arendamise eeltingimusteks. Sellistel juhtudel vähendatakse laenu intressimäära 3 % võrra;

| aa) | kaubanduslikult tegutsevate avalik-õiguslike üksuste infrastruktuuriprojektidele, mis on erasektori arengu eeltingimusteks riikides, kus rakendatakse piirangulisi laenuvõtmise tingimusi suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse raames või muu rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistiku alusel. Sellistel juhtudel püüab pank vähendada vahendite keskmist maksumust asjakohase kaasfinantseerimise kaudu teiste abiandjatega. Kui seda peetakse võimatuks, võib laenu intressimäära vähendada sellise summa võrra, mis on vajalik, et intressimäär vastaks suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatusest või uuest rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistikust tulenevale tasemele; |
| --- | --- |

aa)

kaubanduslikult tegutsevate avalik-õiguslike üksuste infrastruktuuriprojektidele, mis on erasektori arengu eeltingimusteks riikides, kus rakendatakse piirangulisi laenuvõtmise tingimusi suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse raames või muu rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistiku alusel. Sellistel juhtudel püüab pank vähendada vahendite keskmist maksumust asjakohase kaasfinantseerimise kaudu teiste abiandjatega. Kui seda peetakse võimatuks, võib laenu intressimäära vähendada sellise summa võrra, mis on vajalik, et intressimäär vastaks suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatusest või uuest rahvusvaheliselt kokkulepitud võla jätkusuutlikkuse raamistikust tulenevale tasemele;

| b) | projektidele, mis hõlmavad erastamisega seotud ümberkorraldusmeetmeid, või projektidele, millest ühiskond või keskkond saab märkimisväärset ja selgelt tõendatavat kasu. Sel juhul võib laenu anda intressitoetusega, mille suurus ja vorm otsustatakse projekti eripära silmas pidades. Intressitoetus ei või siiski olla suurem kui 3 %;
  Punkti a või punkti b alusel antavate laenude lõplik intressimäär ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 % viitemäärast;” |
| --- | --- |

b)

projektidele, mis hõlmavad erastamisega seotud ümberkorraldusmeetmeid, või projektidele, millest ühiskond või keskkond saab märkimisväärset ja selgelt tõendatavat kasu. Sel juhul võib laenu anda intressitoetusega, mille suurus ja vorm otsustatakse projekti eripära silmas pidades. Intressitoetus ei või siiski olla suurem kui 3 %;

Punkti a või punkti b alusel antavate laenude lõplik intressimäär ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 50 % viitemäärast;”

| ii) | lõige 9 asendatakse järgmisega:
  “9.   Intressitoetusi võib muuta kapitaliks või kasutada toetusena. Kuni 10 % intressitoetuste eelarvest võib kasutada projektiga seonduva tehnilise abi toetuseks AKV riikides.”; |
| --- | --- |

ii)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

“9.   Intressitoetusi võib muuta kapitaliks või kasutada toetusena. Kuni 10 % intressitoetuste eelarvest võib kasutada projektiga seonduva tehnilise abi toetuseks AKV riikides.”;

| b) | artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Investeerimisrahastu tegutseb kõikides majandusvaldkondades ja toetab eraõiguslike ning kaubanduslikult tegutsevate avalik-õiguslike üksuste investeeringuid, sealhulgas erasektorile hädavajalikku tulutoovat majandus- ja tehnoloogiainfrastruktuuri. Investeerimisrahastu:






  a) | juhtimine toimub käibefondi põhimõttel ja selle eesmärk on olla majanduslikult püsiv. Rahastu tegutseb turutingimustel ning väldib kohalike turgude moonutamist ja erarahastajate kõrvaletõrjumist; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

i)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Investeerimisrahastu tegutseb kõikides majandusvaldkondades ja toetab eraõiguslike ning kaubanduslikult tegutsevate avalik-õiguslike üksuste investeeringuid, sealhulgas erasektorile hädavajalikku tulutoovat majandus- ja tehnoloogiainfrastruktuuri. Investeerimisrahastu:

a)

juhtimine toimub käibefondi põhimõttel ja selle eesmärk on olla majanduslikult püsiv. Rahastu tegutseb turutingimustel ning väldib kohalike turgude moonutamist ja erarahastajate kõrvaletõrjumist;

| b) | toetab AKV rahandussektorit ja omab katalüütilist mõju, soodustades pikaajaliste kohalike vahendite mobiliseerimist ning tõmmates projektidele AKV riikides ligi välismaiseid erainvestoreid ja laenuandjaid; |
| --- | --- |

b)

toetab AKV rahandussektorit ja omab katalüütilist mõju, soodustades pikaajaliste kohalike vahendite mobiliseerimist ning tõmmates projektidele AKV riikides ligi välismaiseid erainvestoreid ja laenuandjaid;

| c) | kannab osa riski oma rahastatud projektides; fondi rahaline järjepidevus on tervikuna tagatud portfelli kaudu ja mitte üksiktoetustest, ja |
| --- | --- |

c)

kannab osa riski oma rahastatud projektides; fondi rahaline järjepidevus on tervikuna tagatud portfelli kaudu ja mitte üksiktoetustest, ja

| d) | püüab kanaliseerida vahendeid AKV riiklike ja piirkondlike institutsioonide kaudu ning programmide kaudu, mis edendavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) arengut.”; |
| --- | --- |

d)

püüab kanaliseerida vahendeid AKV riiklike ja piirkondlike institutsioonide kaudu ning programmide kaudu, mis edendavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) arengut.”;

| ii) | lisatakse järgmine lõige:
  “1a.   Pangale tasutakse investeerimisrahastu juhtimisega seonduvad kulud. Esimesel kahel aastal pärast teise finantsprotokolli jõustumist on nimetatud tasu kuni 2 % aastas investeerimisrahastu esialgsest kogutoetusest. Seejärel sisaldab panga tasu kindlasummalist komponenti 0,5 % aastas esialgsest toetusest ning muutuvat komponenti summas kuni 1,5 % aastas investeerimisrahastu portfellist, mis investeeritakse projektidesse AKV riikides. Tasu rahastatakse investeerimisrahastust.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõige:

“1a.   Pangale tasutakse investeerimisrahastu juhtimisega seonduvad kulud. Esimesel kahel aastal pärast teise finantsprotokolli jõustumist on nimetatud tasu kuni 2 % aastas investeerimisrahastu esialgsest kogutoetusest. Seejärel sisaldab panga tasu kindlasummalist komponenti 0,5 % aastas esialgsest toetusest ning muutuvat komponenti summas kuni 1,5 % aastas investeerimisrahastu portfellist, mis investeeritakse projektidesse AKV riikides. Tasu rahastatakse investeerimisrahastust.”;

| c) | Artikli 5 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | tavaliste laenude ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) riskikapitali rahastamise puhul jagavad kursiriski tavaliselt ühelt poolt ühendus ja teiselt poolt muud asjaosalised. Üldiselt tuleks kursirisk jaotada võrdselt, ja”; |
| --- | --- | --- |

c)

Artikli 5 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

tavaliste laenude ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) riskikapitali rahastamise puhul jagavad kursiriski tavaliselt ühelt poolt ühendus ja teiselt poolt muud asjaosalised. Üldiselt tuleks kursirisk jaotada võrdselt, ja”;

| d) | Lisatakse järgmised artiklid:
  “Artikkel 6a
  Investeerimisrahastu aastaaruanded
  Investeerimisrahastu eest vastutavad EL liikmesriikide esindajad, AKV riikide esindajad ning Euroopa Investeerimispank, Euroopa Komisjon, EL Nõukogu peasekretariaat ja AKV sekretariaat kohtuvad igal aastal, et arutada investeerimisrahastu tegevust, toimimist ja poliitikat.
  Artikkel 6b
  Investeerimisrahastu toimimise läbivaatamine
  Investeerimisrahastu üldine toimimine vaadatakse ühiselt läbi finantsprotokolli vahe- ja lõppkokkuvõtte tegemise ajal. Läbivaatamine võib hõlmata soovituste tegemist rahastu rakendamise parandamiseks.” |
| --- | --- |

d)

Lisatakse järgmised artiklid:

“Artikkel 6a

Investeerimisrahastu aastaaruanded

Investeerimisrahastu eest vastutavad EL liikmesriikide esindajad, AKV riikide esindajad ning Euroopa Investeerimispank, Euroopa Komisjon, EL Nõukogu peasekretariaat ja AKV sekretariaat kohtuvad igal aastal, et arutada investeerimisrahastu tegevust, toimimist ja poliitikat.

Artikkel 6b

Investeerimisrahastu toimimise läbivaatamine

Investeerimisrahastu üldine toimimine vaadatakse ühiselt läbi finantsprotokolli vahe- ja lõppkokkuvõtte tegemise ajal. Läbivaatamine võib hõlmata soovituste tegemist rahastu rakendamise parandamiseks.”

| 4. | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  “a) | hinnatakse vajadusi, võttes arvesse sissetulekut inimese kohta, rahvaarvu, sotsiaalseid näitajaid ja võlataset, eksporditulu vähenemist ja sõltuvust eksporditulust, eelkõige põllumajanduse ja mäetööstuse valdkonnas. AKV vähim arenenud riikidele võimaldatakse erikohtlemist ning AKV saareriikide ja raskesti ligipääsetavate riikide haavatavust võetakse asjakohaselt arvesse. Lisaks sellele võetakse arvesse erilisi raskusi konfliktijärgses olukorras olevates riikides ja riikides, mida on tabanud looduskatastroofid, ja”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

i)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

“a)

hinnatakse vajadusi, võttes arvesse sissetulekut inimese kohta, rahvaarvu, sotsiaalseid näitajaid ja võlataset, eksporditulu vähenemist ja sõltuvust eksporditulust, eelkõige põllumajanduse ja mäetööstuse valdkonnas. AKV vähim arenenud riikidele võimaldatakse erikohtlemist ning AKV saareriikide ja raskesti ligipääsetavate riikide haavatavust võetakse asjakohaselt arvesse. Lisaks sellele võetakse arvesse erilisi raskusi konfliktijärgses olukorras olevates riikides ja riikides, mida on tabanud looduskatastroofid, ja”;

| ii) | lisatakse järgmine lõige:
  “5.   Ilma et see piiraks läbivaatusi käsitleva artikli 5 lõike 7 kohaldamist, võib ühendus erivajadusi või erakordset tulemuslikkust silmas pidades suurendada asjaomasele riigile eraldatud vahendeid.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõige:

“5.   Ilma et see piiraks läbivaatusi käsitleva artikli 5 lõike 7 kohaldamist, võib ühendus erivajadusi või erakordset tulemuslikkust silmas pidades suurendada asjaomasele riigile eraldatud vahendeid.”;

| b) | artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Eespool osutatud teabe alusel koostab iga AKV riik oma riigi toetamise kavas väljendatud arengueesmärkide ja prioriteetide põhjal soovituskava eelnõu, mille ta esitab ühendusele. Soovituskava eelnõusse märgitakse:






  a) | sihtvaldkond või -valdkonnad, millele toetus peaks keskenduma; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

i)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Eespool osutatud teabe alusel koostab iga AKV riik oma riigi toetamise kavas väljendatud arengueesmärkide ja prioriteetide põhjal soovituskava eelnõu, mille ta esitab ühendusele. Soovituskava eelnõusse märgitakse:

a)

sihtvaldkond või -valdkonnad, millele toetus peaks keskenduma;

| b) | sobivaimad meetmed sihtvaldkonna või -valdkondade eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

sobivaimad meetmed sihtvaldkonna või -valdkondade eesmärkide saavutamiseks;

| c) | sihtvaldkondadesse mittekuuluvatele kavadele ja projektidele ettenähtud vahendid ja/või selliste meetmete põhijooned ning iga sellise kava või projekti puhul kasutatavad vahendid; |
| --- | --- |

c)

sihtvaldkondadesse mittekuuluvatele kavadele ja projektidele ettenähtud vahendid ja/või selliste meetmete põhijooned ning iga sellise kava või projekti puhul kasutatavad vahendid;

| d) | nende abikõlblike valitsusväliste osalejate liigid, kes vastavad ministrite nõukogu määratud abisaamise kriteeriumidele, neile eraldatud vahendid ja toetatav tegevus, mis peab olema mittetulunduslikku laadi; |
| --- | --- |

d)

nende abikõlblike valitsusväliste osalejate liigid, kes vastavad ministrite nõukogu määratud abisaamise kriteeriumidele, neile eraldatud vahendid ja toetatav tegevus, mis peab olema mittetulunduslikku laadi;

| e) | ettepanekud piirkondlikeks kavadeks ja projektideks; |
| --- | --- |

e)

ettepanekud piirkondlikeks kavadeks ja projektideks;

| f) | varu, et kindlustada end võimalike nõuete vastu ning katta suurenenud ja ettenägematud kulud.”; |
| --- | --- |

f)

varu, et kindlustada end võimalike nõuete vastu ning katta suurenenud ja ettenägematud kulud.”;

| ii) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Asjaomane AKV riik ja ühendus vahetavad soovituskava eelnõu kohta arvamusi. Soovituskava võetakse vastu ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja asjaomase AKV riigi ühisel kokkuleppel. Vastuvõetuna on see siduv nii ühendusele kui ka kõnealusele riigile. Soovituskava lisatakse riigi toetamise kavale ja lisaks sisaldab see:






  a) | täpseid ja selgepiirilisi meetmeid, eelkõige selliseid, mille saab teoks teha enne kava järgmist läbivaatust; |
| --- | --- | --- |

ii)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Asjaomane AKV riik ja ühendus vahetavad soovituskava eelnõu kohta arvamusi. Soovituskava võetakse vastu ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja asjaomase AKV riigi ühisel kokkuleppel. Vastuvõetuna on see siduv nii ühendusele kui ka kõnealusele riigile. Soovituskava lisatakse riigi toetamise kavale ja lisaks sisaldab see:

a)

täpseid ja selgepiirilisi meetmeid, eelkõige selliseid, mille saab teoks teha enne kava järgmist läbivaatust;

| b) | soovituskava rakendamise ja läbivaatamise, sealhulgas kohustuste ja väljamaksete ajakava, ja |
| --- | --- |

b)

soovituskava rakendamise ja läbivaatamise, sealhulgas kohustuste ja väljamaksete ajakava, ja

| c) | läbivaatamisel kasutatavaid näitajaid ja hindamisaluseid.”; |
| --- | --- |

c)

läbivaatamisel kasutatavaid näitajaid ja hindamisaluseid.”;

| iii) | lisatakse järgmine lõige:
  “5.   Kui AKV riigis esineb kriisiolukord sõdade või muude konfliktide või erandlike asjaolude tõttu, millel on samaväärsed tagajärjed, mis takistavad siseriiklikul eelarvevahendite käsutajal ülesannete täitmist, võib komisjon ise kasutada ja hallata sellele riigile vastavalt artiklile 3 eritoetuste puhul eraldatud vahendeid. Need eritoetused võivad puudutada poliitikat rahu tagamiseks, konfliktide ohjamiseks ja lahendamiseks, konfliktijärgset toetust, sealhulgas riigi institutsioonilist tugevdamist ning majandus- ja sotsiaalarengu alast tegevust, võttes eelkõige arvesse kõige haavatavamate rahvastikugruppide vajadusi. Komisjon ja asjaomane AKV riik peavad jätkama normaalset kava rakendamist ja toiminguid kohe, kui pädevate koostööd juhtivate asutuste volitused on taastatud.”; |
| --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine lõige:

“5.   Kui AKV riigis esineb kriisiolukord sõdade või muude konfliktide või erandlike asjaolude tõttu, millel on samaväärsed tagajärjed, mis takistavad siseriiklikul eelarvevahendite käsutajal ülesannete täitmist, võib komisjon ise kasutada ja hallata sellele riigile vastavalt artiklile 3 eritoetuste puhul eraldatud vahendeid. Need eritoetused võivad puudutada poliitikat rahu tagamiseks, konfliktide ohjamiseks ja lahendamiseks, konfliktijärgset toetust, sealhulgas riigi institutsioonilist tugevdamist ning majandus- ja sotsiaalarengu alast tegevust, võttes eelkõige arvesse kõige haavatavamate rahvastikugruppide vajadusi. Komisjon ja asjaomane AKV riik peavad jätkama normaalset kava rakendamist ja toiminguid kohe, kui pädevate koostööd juhtivate asutuste volitused on taastatud.”;

| c) | artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | kogu artiklis asendatakse mõiste “esinduse juht” mõistega “komisjon” ; |
| --- | --- | --- |

c)

artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

i)

kogu artiklis asendatakse mõiste “esinduse juht” mõistega “komisjon” ;

| ii) | lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | sihtvaldkonda või -valdkondadesse mittekuuluvaid kavasid ja projekte;” |
| --- | --- | --- |

ii)

lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

sihtvaldkonda või -valdkondadesse mittekuuluvaid kavasid ja projekte;”

| iii) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  “7.   Pärast vahe- ja lõppläbivaatuse lõppu võib komisjon ühenduse nimel vahendite jaotust muuta, pidades silmas asjaomase AKV riigi hetkevajadusi ja tulemusi.”; |
| --- | --- |

iii)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

“7.   Pärast vahe- ja lõppläbivaatuse lõppu võib komisjon ühenduse nimel vahendite jaotust muuta, pidades silmas asjaomase AKV riigi hetkevajadusi ja tulemusi.”;

| d) | artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Piirkondlik koostöö sisaldab meetmeid, millest saab kasu ja millesse on kaasatud:






  a) | vähemalt kaks AKV riiki või kõik AKV riigid ning nendes meetmetes osalevad arengumaad, kes ei ole AKV riigid, ja/või |
| --- | --- | --- |

d)

artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Piirkondlik koostöö sisaldab meetmeid, millest saab kasu ja millesse on kaasatud:

a)

vähemalt kaks AKV riiki või kõik AKV riigid ning nendes meetmetes osalevad arengumaad, kes ei ole AKV riigid, ja/või

| b) | piirkondlik organ, millesse kuulub vähemalt kaks AKV riiki, kaasa arvatud juhul, kui sellesse kuuluvad riigid, kes ei ole AKV riigid.”; |
| --- | --- |

b)

piirkondlik organ, millesse kuulub vähemalt kaks AKV riiki, kaasa arvatud juhul, kui sellesse kuuluvad riigid, kes ei ole AKV riigid.”;

| e) | artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 9
  Vahendite eraldamine
  1.   Finantsprotokolliga hõlmatud ajavahemiku alguses teatab ühendus igale piirkonnale vahendite hulga, mida see võib viie aasta jooksul saada. Vahendite suunav jaotus koostatakse vajaduste hinnangu ning piirkondliku koostöö ja integratsiooni käigu ja väljavaadete põhjal. Piisava suurusjärgu saavutamiseks ja tõhususe suurendamiseks võib piirkondlikud ja riiklikud vahendid ühendada selliste piirkondlike meetmete rahastamiseks, kus riiklik osalus on selgelt eristatav.
  2.   Ilma et see piiraks läbivaatusi käsitleva artikli 11 kohaldamist, võib ühendus uusi vajadusi või erakordset tulemuslikkust silmas pidades suurendada asjaomasele piirkonnale eraldatud vahendeid.”; |
| --- | --- |

e)

artikkel 9 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 9

Vahendite eraldamine

1.   Finantsprotokolliga hõlmatud ajavahemiku alguses teatab ühendus igale piirkonnale vahendite hulga, mida see võib viie aasta jooksul saada. Vahendite suunav jaotus koostatakse vajaduste hinnangu ning piirkondliku koostöö ja integratsiooni käigu ja väljavaadete põhjal. Piisava suurusjärgu saavutamiseks ja tõhususe suurendamiseks võib piirkondlikud ja riiklikud vahendid ühendada selliste piirkondlike meetmete rahastamiseks, kus riiklik osalus on selgelt eristatav.

2.   Ilma et see piiraks läbivaatusi käsitleva artikli 11 kohaldamist, võib ühendus uusi vajadusi või erakordset tulemuslikkust silmas pidades suurendada asjaomasele piirkonnale eraldatud vahendeid.”;

| f) | artikli 10 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  “c) | kavad ja projektid, mille abil neid eesmärke saavutada, niivõrd kui need on selgelt piiritletud, ning iga sellise kava või projekti osa jaoks kasutatavad vahendid ja nende rakendamise ajakava.”; |
| --- | --- | --- |

f)

artikli 10 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

“c)

kavad ja projektid, mille abil neid eesmärke saavutada, niivõrd kui need on selgelt piiritletud, ning iga sellise kava või projekti osa jaoks kasutatavad vahendid ja nende rakendamise ajakava.”;

| g) | artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 12
  AKV riikide vaheline koostöö
  1.   Finantsprotokolliga hõlmatud ajavahemiku alguses teatab ühendus AKV ministrite nõukogule, milline osa selle piirkondlikeks meetmeteks ettenähtud vahenditest tuleb hoida nendeks meetmeteks, millest saavad kasu paljud või kõik AKV riigid. Need meetmed ei pea olema seotud geograafilise asukohaga.
  2.   Võttes arvesse uusi vajadusi AKV-sisese tegevuse mõjude täiendamiseks, võib ühendus suurendada AKV riikide vahelisele koostööle eraldatud vahendeid.”; |
| --- | --- |

g)

artikkel 12 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 12

AKV riikide vaheline koostöö

1.   Finantsprotokolliga hõlmatud ajavahemiku alguses teatab ühendus AKV ministrite nõukogule, milline osa selle piirkondlikeks meetmeteks ettenähtud vahenditest tuleb hoida nendeks meetmeteks, millest saavad kasu paljud või kõik AKV riigid. Need meetmed ei pea olema seotud geograafilise asukohaga.

2.   Võttes arvesse uusi vajadusi AKV-sisese tegevuse mõjude täiendamiseks, võib ühendus suurendada AKV riikide vahelisele koostööle eraldatud vahendeid.”;

| h) | artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 13
  Rahastamistaotlused
  1.   Piirkondlike kavade rahastamistaotlused esitab:






  a) | nõuetekohaselt volitatud piirkondlik organ või organisatsioon või |
| --- | --- | --- |

h)

artikkel 13 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 13

Rahastamistaotlused

1.   Piirkondlike kavade rahastamistaotlused esitab:

a)

nõuetekohaselt volitatud piirkondlik organ või organisatsioon või

| b) | nõuetekohaselt volitatud allpiirkondlik organ või organisatsioon või kavandamisjärgust osa võttev asjakohases piirkonnas paiknev AKV riik, kui meede on määratletud piirkondlikus soovituskavas. |
| --- | --- |

b)

nõuetekohaselt volitatud allpiirkondlik organ või organisatsioon või kavandamisjärgust osa võttev asjakohases piirkonnas paiknev AKV riik, kui meede on määratletud piirkondlikus soovituskavas.

2.   AKV riikide vaheliste kavade rahastamise taotluse esitab (esitavad):

| a) | vähemalt 3 nõuetekohaselt volitatud piirkondlikku organit või organisatsiooni, kes esindavad eri geograafilisi piirkondi, või vähemalt kaks AKV riiki igast nimetatud kolmest piirkonnast või |
| --- | --- |

a)

vähemalt 3 nõuetekohaselt volitatud piirkondlikku organit või organisatsiooni, kes esindavad eri geograafilisi piirkondi, või vähemalt kaks AKV riiki igast nimetatud kolmest piirkonnast või

| b) | AKV ministrite nõukogu või AKV suursaadikute komitee või |
| --- | --- |

b)

AKV ministrite nõukogu või AKV suursaadikute komitee või

| c) | AKV suursaadikute komitee eelneval heakskiidul rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Aafrika Liit, kelle tegevus aitab kaasa piirkondliku koostöö ja integratsiooni eesmärkide saavutamisele.”; |
| --- | --- |

c)

AKV suursaadikute komitee eelneval heakskiidul rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Aafrika Liit, kelle tegevus aitab kaasa piirkondliku koostöö ja integratsiooni eesmärkide saavutamisele.”;

| i) | artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 14
  Rakenduskord
  1.   [jäetakse välja]
  2.   [jäetakse välja]
  3.   Piirkondliku koostöö, sealhulgas AKV riikide vahelise koostöö eesmärke ja tunnusjooni arvesse võttes kohaldatakse sellealaste meetmete suhtes arengu rahastamise koostööks kehtestatud korda.
  4.   Iga fondi vahenditest rahastatud piirkondlik kava või projekt annab eelkõige ja vastavalt lõigetele 5 ja 6 alust:






  a) | artikli 17 kohase rahastamislepingu koostamiseks komisjoni ja ühe artiklis 13 nimetatud organi vahel; sel juhul nimetab asjaomane organ piirkondliku eelarvevahendite käsutaja, kelle ülesanded vastavad mutatis mutandis siseriikliku eelarvevahendite käsutaja ülesannetele; |
| --- | --- | --- |

i)

artikkel 14 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 14

Rakenduskord

1.   [jäetakse välja]

2.   [jäetakse välja]

3.   Piirkondliku koostöö, sealhulgas AKV riikide vahelise koostöö eesmärke ja tunnusjooni arvesse võttes kohaldatakse sellealaste meetmete suhtes arengu rahastamise koostööks kehtestatud korda.

4.   Iga fondi vahenditest rahastatud piirkondlik kava või projekt annab eelkõige ja vastavalt lõigetele 5 ja 6 alust:

a)

artikli 17 kohase rahastamislepingu koostamiseks komisjoni ja ühe artiklis 13 nimetatud organi vahel; sel juhul nimetab asjaomane organ piirkondliku eelarvevahendite käsutaja, kelle ülesanded vastavad mutatis mutandis siseriikliku eelarvevahendite käsutaja ülesannetele;

mutatis mutandis

| b) | või artiklis 19a kirjeldatud toetuslepingu koostamiseks komisjoni ja ühe artiklis 13 nimetatud organi vahel, olenevalt meetme laadist ja juhul kui kava või projekti elluviimise eest vastutab peale AKV riigi mõni muu asjaomane organ. |
| --- | --- |

b)

või artiklis 19a kirjeldatud toetuslepingu koostamiseks komisjoni ja ühe artiklis 13 nimetatud organi vahel, olenevalt meetme laadist ja juhul kui kava või projekti elluviimise eest vastutab peale AKV riigi mõni muu asjaomane organ.

5.   Fondi vahenditest rahastatavate kavade ja projektide kohta, mille suhtes esitasid rahastamistaotluse artikli 13 lõike 2 lõigus c osutatud rahvusvahelised organisatsioonid, koostatakse toetusleping.

6.   Fondi vahenditest rahastatavad kavad ja projektid, mille suhtes esitab rahastamistaotluse AKV ministrite nõukogu või AKV suursaadikute komitee, viib olenevalt meetme laadist ellu kas AKV sekretariaat, sel juhul koostab sekretariaat artikli 17 kohaselt komisjoniga rahastamislepingu, või komisjon.”;

| j) | peatüki 3 pealkiri asendatakse järgmisega:

  “HINDAMINE JA RAHASTAMINE”; |
| --- | --- |

j)

peatüki 3 pealkiri asendatakse järgmisega:

“HINDAMINE JA RAHASTAMINE”;

“HINDAMINE JA RAHASTAMINE”;

| k) | artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 15
  Kavade ja projektide määratlemine, koostamine ja hindamine
  1.   Asjaomase AKV riigi esitatud kavasid ja projekte hinnatakse ühiselt. AKV-EL arengu rahastamise koostöökomitee koostab kavade ja projektide hindamise üldised suunised ja alused. Need kavad ja projektid on üldjuhul mitmeaastased ning võivad hõlmata väikesemahuliste meetmete kombinatsioone teatavas valdkonnas.
  2.   Koostatud ja rahastamiseks esitatud kava või projekti toimikud peavad sisaldama kogu teavet, mida on vaja kavade või projektide hindamiseks, või kui sellised kavad või projektid ei ole täielikult piiritletud, siis nende hindamiseks vajalikku üldkirjeldust.
  3.   Kavade ja projektide hindamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse riigi inimressursside piiratust ja tagatakse selliste ressursside arendamist soodustav strateegia. Samuti võetakse arvesse iga AKV riigi eripära ja piirangud.
  4.   Käesoleva lepingu kohaselt abikõlblike valitsusväliste osalejate poolt elluviidavaid kavasid ja projekte võib hinnata ainult komisjon ning selle alusel võib koostada komisjoni ja valitsusväliste osalejate vahelise artiklis 19a määratletud toetuslepingu. Hindamine peab toimuma kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga d, milles käsitletakse osalejate liike, nende abikõlblikkust ja toetatava tegevuse laadi. Komisjon teavitab esinduse juhi vahendusel siseriiklikku eelarvevahendite käsutajat selliselt antud toetustest.”; |
| --- | --- |

k)

artikkel 15 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 15

Kavade ja projektide määratlemine, koostamine ja hindamine

1.   Asjaomase AKV riigi esitatud kavasid ja projekte hinnatakse ühiselt. AKV-EL arengu rahastamise koostöökomitee koostab kavade ja projektide hindamise üldised suunised ja alused. Need kavad ja projektid on üldjuhul mitmeaastased ning võivad hõlmata väikesemahuliste meetmete kombinatsioone teatavas valdkonnas.

2.   Koostatud ja rahastamiseks esitatud kava või projekti toimikud peavad sisaldama kogu teavet, mida on vaja kavade või projektide hindamiseks, või kui sellised kavad või projektid ei ole täielikult piiritletud, siis nende hindamiseks vajalikku üldkirjeldust.

3.   Kavade ja projektide hindamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse riigi inimressursside piiratust ja tagatakse selliste ressursside arendamist soodustav strateegia. Samuti võetakse arvesse iga AKV riigi eripära ja piirangud.

4.   Käesoleva lepingu kohaselt abikõlblike valitsusväliste osalejate poolt elluviidavaid kavasid ja projekte võib hinnata ainult komisjon ning selle alusel võib koostada komisjoni ja valitsusväliste osalejate vahelise artiklis 19a määratletud toetuslepingu. Hindamine peab toimuma kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga d, milles käsitletakse osalejate liike, nende abikõlblikkust ja toetatava tegevuse laadi. Komisjon teavitab esinduse juhi vahendusel siseriiklikku eelarvevahendite käsutajat selliselt antud toetustest.”;

| l) | artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 16
  Rahastamisettepanek ja -otsus
  1.   Hindamise järeldused võetakse kokku rahastamisettepanekus, mille lõpliku versiooni koostab komisjon tihedas koostöös asjaomase AKV riigiga.
  2.   [jäetakse välja]
  3.   [jäetakse välja]
  4.   Komisjon teatab ühenduse nimel rahastamisotsusest asjaomasele AKV riigile 90 päeva jooksul pärast lõpliku rahastamisotsuse koostamist.
  5.   Kui komisjon ühenduse nimel rahastamisettepanekut vastu ei võta, teatatakse asjaomasele AKV riigile viivitamatult selle otsuse põhjustest. Sel juhul võivad asjaomase AKV riigi esindajad 60 päeva jooksul taotleda:






  a) | asja suunamist käesoleva lepingu alusel asutatud AKV-EÜ arengu rahastamise koostöökomiteele või |
| --- | --- | --- |

l)

artikkel 16 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 16

Rahastamisettepanek ja -otsus

1.   Hindamise järeldused võetakse kokku rahastamisettepanekus, mille lõpliku versiooni koostab komisjon tihedas koostöös asjaomase AKV riigiga.

2.   [jäetakse välja]

3.   [jäetakse välja]

4.   Komisjon teatab ühenduse nimel rahastamisotsusest asjaomasele AKV riigile 90 päeva jooksul pärast lõpliku rahastamisotsuse koostamist.

5.   Kui komisjon ühenduse nimel rahastamisettepanekut vastu ei võta, teatatakse asjaomasele AKV riigile viivitamatult selle otsuse põhjustest. Sel juhul võivad asjaomase AKV riigi esindajad 60 päeva jooksul taotleda:

a)

asja suunamist käesoleva lepingu alusel asutatud AKV-EÜ arengu rahastamise koostöökomiteele või

| b) | enda ärakuulamist ühenduse esindajate poolt. |
| --- | --- |

b)

enda ärakuulamist ühenduse esindajate poolt.

6.   Pärast sellist ärakuulamist teeb komisjon ühenduse nimel lõpliku otsuse rahastamisettepanek vastu võtta või tagasi lükata. Enne otsuse tegemist võib asjaomane AKV riik edastada komisjonile kõik asjaolud, mis võivad osutada vajalikuks tema käsutuses oleva teabe täiendamiseks.”;

| m) | artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 17
  Rahastamisleping
  1.   Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, koostavad komisjon ja asjaomane AKV riik rahastamislepingu iga kava või projekti kohta, mida rahastatakse fondi vahenditest.
  2.   Komisjon ja asjaomane AKV riik koostavad rahastamislepingu 60 päeva jooksul alates sellest, kui komisjon on ühenduse nimel otsuse teinud. Rahastamislepingus:






  a) | määratletakse eelkõige ühendusepoolse rahalise panuse üksikasjad, rahastamiskord ja -tingimused, asjaomase kava või projektiga seotud üld- ja erisätted ning |
| --- | --- | --- |

m)

artikkel 17 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 17

Rahastamisleping

1.   Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, koostavad komisjon ja asjaomane AKV riik rahastamislepingu iga kava või projekti kohta, mida rahastatakse fondi vahenditest.

2.   Komisjon ja asjaomane AKV riik koostavad rahastamislepingu 60 päeva jooksul alates sellest, kui komisjon on ühenduse nimel otsuse teinud. Rahastamislepingus:

a)

määratletakse eelkõige ühendusepoolse rahalise panuse üksikasjad, rahastamiskord ja -tingimused, asjaomase kava või projektiga seotud üld- ja erisätted ning

| b) | nähakse ette piisavad eraldised suurenenud ja ettenägematute kulude katteks. |
| --- | --- |

b)

nähakse ette piisavad eraldised suurenenud ja ettenägematute kulude katteks.

3.   Pärast kavade ja projektide kontode sulgemist saab võimalikud järelejäänud summad asjaomane AKV riik või riigid.”;

| n) | artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 18
  Kulude ületamine
  1.   Kui ilmneb, et kulud tõenäoliselt ületavad rahastamislepingu alusel eraldatud vahendid, teatab siseriiklik eelarvevahendite käsutaja komisjonile ja palub tema eelnevat nõusolekut nii selle kui ka meetmete suhtes, mida ta kavatseb ületavate kulude katmiseks võtta, vähendades selleks kava või projekti mahtu või võttes appi riiklikud või muud kui ühendusest pärinevad vahendid.
  2.   Kui ei ole võimalik kava või projekti mahtu vähendada või ülekulu muudest vahenditest katta, võib komisjon ühenduse nimel siseriikliku eelarvevahendite käsutaja põhjendatud nõudmisel teha soovituskava vahendite suhtes täiendava rahastamise otsuse.”; |
| --- | --- |

n)

artikkel 18 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 18

Kulude ületamine

1.   Kui ilmneb, et kulud tõenäoliselt ületavad rahastamislepingu alusel eraldatud vahendid, teatab siseriiklik eelarvevahendite käsutaja komisjonile ja palub tema eelnevat nõusolekut nii selle kui ka meetmete suhtes, mida ta kavatseb ületavate kulude katmiseks võtta, vähendades selleks kava või projekti mahtu või võttes appi riiklikud või muud kui ühendusest pärinevad vahendid.

2.   Kui ei ole võimalik kava või projekti mahtu vähendada või ülekulu muudest vahenditest katta, võib komisjon ühenduse nimel siseriikliku eelarvevahendite käsutaja põhjendatud nõudmisel teha soovituskava vahendite suhtes täiendava rahastamise otsuse.”;

| o) | artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 19
  Tagantjärele rahastamine
  1.   Et tagada projektide kiire alustamine, vältida pause järjestikuste projektide vahel ja viivitusi, võivad AKV riigid projekti hindamise lõppedes ja enne rahastamise otsustamist, eelrahastada kavade käivitamisega seotud meetmeid, eel- ja hooajatöid, pika tarnetähtajaga varustuse tellimusi ja mõningaid käimasolevaid meetmeid. Sellised kulutused tuleb teha käesolevas lepingus ettenähtud korras.
  2.   Lõikes 1 nimetatud kulutused tuleb nimetada rahastamisettepanekus ning see ei mõjuta komisjoni rahastamisotsust ühenduse nimel.
  3.   Käesoleva artikli alusel tehtud AKV riigi kulutusi rahastatakse kava või projekti jaoks määratud summadest tagantjärele, kui rahastamisleping on allakirjutatud.”; |
| --- | --- |

o)

artikkel 19 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 19

Tagantjärele rahastamine

1.   Et tagada projektide kiire alustamine, vältida pause järjestikuste projektide vahel ja viivitusi, võivad AKV riigid projekti hindamise lõppedes ja enne rahastamise otsustamist, eelrahastada kavade käivitamisega seotud meetmeid, eel- ja hooajatöid, pika tarnetähtajaga varustuse tellimusi ja mõningaid käimasolevaid meetmeid. Sellised kulutused tuleb teha käesolevas lepingus ettenähtud korras.

2.   Lõikes 1 nimetatud kulutused tuleb nimetada rahastamisettepanekus ning see ei mõjuta komisjoni rahastamisotsust ühenduse nimel.

3.   Käesoleva artikli alusel tehtud AKV riigi kulutusi rahastatakse kava või projekti jaoks määratud summadest tagantjärele, kui rahastamisleping on allakirjutatud.”;

| p) | peatüki 4 pealkiri asendatakse järgmisega:
  “RAKENDAMINE”; |
| --- | --- |

p)

peatüki 4 pealkiri asendatakse järgmisega:

“RAKENDAMINE”;

| q) | lisatakse järgmised artiklid:
  “Artikkel 19a
  Rakendusmeetmed
  1.   Fondi vahenditest rahastatavad kavad ja projektid, mille rahastamise tagab komisjon, rakendatakse peamiselt järgmiste vahendite abil:






  a) | hankelepingute sõlmimine; |
| --- | --- | --- |

q)

lisatakse järgmised artiklid:

“Artikkel 19a

Rakendusmeetmed

1.   Fondi vahenditest rahastatavad kavad ja projektid, mille rahastamise tagab komisjon, rakendatakse peamiselt järgmiste vahendite abil:

a)

hankelepingute sõlmimine;

| b) | toetuste andmine; |
| --- | --- |

b)

toetuste andmine;

| c) | tööde teostamine otsese töövõtu korras; |
| --- | --- |

c)

tööde teostamine otsese töövõtu korras;

| d) | otseväljamaksed eelarvetoetuste raames, valdkondlike kavade toetused, toetused võlakoorma kergendamiseks ning toetused eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral. |
| --- | --- |

d)

otseväljamaksed eelarvetoetuste raames, valdkondlike kavade toetused, toetused võlakoorma kergendamiseks ning toetused eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral.

2.   Käesolevas lisas tähendavad hankelepingud kirjalikult vormistatud tasulisi lepinguid vallasvara tarnimiseks, tööde teostamiseks või teenuste osutamiseks tasu eest.

3.   Käesolevas lisas tähendavad toetused otsest rahalist panust, mida antakse selleks, et annetuse teel rahastada:

| a) | käesoleva lepingu või selle kohaselt vastu võetud kava või projekti eesmärkide saavutamiseks võetud meedet või |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu või selle kohaselt vastu võetud kava või projekti eesmärkide saavutamiseks võetud meedet või

| b) | sellist eesmärki taotleva organi tööd. |
| --- | --- |

b)

sellist eesmärki taotleva organi tööd.

Toetuste kohta sõlmitakse kirjalik leping.

Artikkel 19b

Peatamissättega pakkumiskutse

Projektide kiire käivitamise tagamiseks võivad AKV riigid igal nõuetekohaselt põhjendatud juhul ja kokkuleppel komisjoniga esitada projekti hindamise lõppedes ja enne rahastamisotsuse tegemist pakkumiskutseid igat liiki lepingute kohta, mis sisaldavad peatamissätet. See säte tuleb märkida rahastamisettepanekusse.”;

| r) | artikkel 20 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 20
  Kõlblikkus
  Kui artikli 22 kohaselt ei ole tehtud erandit ja ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist:






  1) | võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või fondist rahastatavate toetuste andmises osaleda kõik AKV riikide ja ühenduse liikmesriikide füüsilised ja juriidilised isikud; |
| --- | --- | --- |

r)

artikkel 20 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 20

Kõlblikkus

Kui artikli 22 kohaselt ei ole tehtud erandit ja ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist:

1)

võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või fondist rahastatavate toetuste andmises osaleda kõik AKV riikide ja ühenduse liikmesriikide füüsilised ja juriidilised isikud;

| 2) | peavad kõik fondist rahastatava lepingu alusel tehtavad tarned ja ostetud materjalid pärinema punktis 1 sätestatud kõlblikust riigist. Seoses sellega hinnatakse mõiste “päritolustaatusega tooted” määratlust asjakohaste rahvusvaheliste lepingute põhjal, kusjuures ühendusest pärinevad tooted hõlmavad ka ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärinevaid tooteid; |
| --- | --- |

2)

peavad kõik fondist rahastatava lepingu alusel tehtavad tarned ja ostetud materjalid pärinema punktis 1 sätestatud kõlblikust riigist. Seoses sellega hinnatakse mõiste “päritolustaatusega tooted” määratlust asjakohaste rahvusvaheliste lepingute põhjal, kusjuures ühendusest pärinevad tooted hõlmavad ka ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärinevaid tooteid;

| 3) | võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või fondist rahastatavate toetuste andmises osaleda rahvusvahelised organisatsioonid; |
| --- | --- |

3)

võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või fondist rahastatavate toetuste andmises osaleda rahvusvahelised organisatsioonid;

| 4) | kui rahastatakse rahvusvahelise organisatsiooni vahendusel rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punktis 1 sätestatud kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle organisatsiooni eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud, kusjuures jälgitakse kõikide abiandjate võrdse kohtlemise põhimõtet. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes; |
| --- | --- |

4)

kui rahastatakse rahvusvahelise organisatsiooni vahendusel rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punktis 1 sätestatud kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle organisatsiooni eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud, kusjuures jälgitakse kõikide abiandjate võrdse kohtlemise põhimõtet. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes;

| 5) | kui rahastatakse piirkondliku algatuse raames rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punkti 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik asjaomases algatuses osaleva riigi füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes; |
| --- | --- |

5)

kui rahastatakse piirkondliku algatuse raames rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punkti 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik asjaomases algatuses osaleva riigi füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes;

| 6) | kui rahastatakse kolmanda riigiga kaasrahastatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punkti 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik asjaomase kolmanda riigi eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.”; |
| --- | --- |

6)

kui rahastatakse kolmanda riigiga kaasrahastatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punkti 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik asjaomase kolmanda riigi eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.”;

| s) | artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 22
  Erandid
  1.   Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib asjaomaste AKV riikide põhjendatud nõudmisel lubada artikli 20 alusel mittekõlblikest kolmandatest riikidest pärit füüsilistel ja juriidilistel isikutel osaleda hankelepingute sõlmimismenetluses või ühenduse rahastatavate toetuste andmises. Asjaomased AKV riigid esitavad komisjonile iga sellise juhu kohta sellise erandi tegemise otsustamiseks vajaliku teabe pöörates erilist tähelepanu:






  a) | asjaomase AKV riigi geograafilisele asukohale; |
| --- | --- | --- |

s)

artikkel 22 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 22

Erandid

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib asjaomaste AKV riikide põhjendatud nõudmisel lubada artikli 20 alusel mittekõlblikest kolmandatest riikidest pärit füüsilistel ja juriidilistel isikutel osaleda hankelepingute sõlmimismenetluses või ühenduse rahastatavate toetuste andmises. Asjaomased AKV riigid esitavad komisjonile iga sellise juhu kohta sellise erandi tegemise otsustamiseks vajaliku teabe pöörates erilist tähelepanu:

a)

asjaomase AKV riigi geograafilisele asukohale;

| b) | liikmesriikide ja AKV riikide ettevõtjate, tarnijate ja nõustajate konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide ja AKV riikide ettevõtjate, tarnijate ja nõustajate konkurentsivõimele;

| c) | vajadusele vältida lepingu täitmiskulude ülemäärast suurenemist; |
| --- | --- |

c)

vajadusele vältida lepingu täitmiskulude ülemäärast suurenemist;

| d) | veoraskustele ja tarnetähtaegadest tulenevatele viivitustele või muudele samalaadsetele raskustele; |
| --- | --- |

d)

veoraskustele ja tarnetähtaegadest tulenevatele viivitustele või muudele samalaadsetele raskustele;

| e) | kohalike tingimustega kõige paremini sobivale tehnoloogiale; |
| --- | --- |

e)

kohalike tingimustega kõige paremini sobivale tehnoloogiale;

| f) | äärmiselt pakilistele juhtudele; |
| --- | --- |

f)

äärmiselt pakilistele juhtudele;

| g) | toodete ja teenuste kättesaadavusele asjaomastel turgudel. |
| --- | --- |

g)

toodete ja teenuste kättesaadavusele asjaomastel turgudel.

2.   Investeerimisrahastust rahastatavate projektide suhtes kohaldatakse panga hankelepingute sõlmimise eeskirju.”;

| t) | artikkel 24 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 24
  Rakendamine otsese töövõtu korras
  1.   Otsese töövõtu korras rakendatavate meetmete puhul on kavade ja projektide rakendajaks ühe või mitme asjaomase AKV riigi avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused või üksused või nende meetmete rakendamise eest vastutav juriidiline isik.
  2.   Ühendus katab osa asjaomase asutuse kuludest, andes puuduvaid seadmeid ja/või materjale ja/või vahendeid, et asutus saaks hankida vajalikke täiendavaid asjatundjaid asjaomastest AKV riikidest või muudest AKV riikidest. Ühendus katab ainult täiendavate meetmete kulud ja ajutised kulutused, mis on kõnealuste kavade ja projektide nõuete täitmisel hädavajalikud.
  3.   Otsese töövõtu korras rakendatavate meetmete kohta eelarveid koostades tuleb järgida ühenduse eeskirju, menetlusi ja komisjoni kehtestatud standarddokumente, mis kehtivad asjaomaste eelarvete kinnitamise ajal.”; |
| --- | --- |

t)

artikkel 24 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 24

Rakendamine otsese töövõtu korras

1.   Otsese töövõtu korras rakendatavate meetmete puhul on kavade ja projektide rakendajaks ühe või mitme asjaomase AKV riigi avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused või üksused või nende meetmete rakendamise eest vastutav juriidiline isik.

2.   Ühendus katab osa asjaomase asutuse kuludest, andes puuduvaid seadmeid ja/või materjale ja/või vahendeid, et asutus saaks hankida vajalikke täiendavaid asjatundjaid asjaomastest AKV riikidest või muudest AKV riikidest. Ühendus katab ainult täiendavate meetmete kulud ja ajutised kulutused, mis on kõnealuste kavade ja projektide nõuete täitmisel hädavajalikud.

3.   Otsese töövõtu korras rakendatavate meetmete kohta eelarveid koostades tuleb järgida ühenduse eeskirju, menetlusi ja komisjoni kehtestatud standarddokumente, mis kehtivad asjaomaste eelarvete kinnitamise ajal.”;

| u) | artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 26
  Soodustused
  1.   Soodustamaks AKV riikide füüsiliste ja juriidiliste isikute võimalikult laialdast osalemist fondist rahastatavate lepingute täitmises võetakse meetmeid, et kasutada nende riikide loodusvarasid ja inimressursse parimal võimalikul viisil. Selleks:






  a) | antakse AKV riikide pakkujatele ehituslepingute puhul, mille maksumus on väiksem kui 5 000 000 EUR, 10 % hinnasoodustust võrreldes majanduslikult, tehniliselt ja halduslikult samaväärsete pakkujatega, kui vähemalt veerand aktsia- või osakapitalist ja juhtkonnast pärineb ühest või mitmest AKV riigist; |
| --- | --- | --- |

u)

artikkel 26 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 26

Soodustused

1.   Soodustamaks AKV riikide füüsiliste ja juriidiliste isikute võimalikult laialdast osalemist fondist rahastatavate lepingute täitmises võetakse meetmeid, et kasutada nende riikide loodusvarasid ja inimressursse parimal võimalikul viisil. Selleks:

a)

antakse AKV riikide pakkujatele ehituslepingute puhul, mille maksumus on väiksem kui 5 000 000 EUR, 10 % hinnasoodustust võrreldes majanduslikult, tehniliselt ja halduslikult samaväärsete pakkujatega, kui vähemalt veerand aktsia- või osakapitalist ja juhtkonnast pärineb ühest või mitmest AKV riigist;

| b) | antakse AKV riikide pakkujatele, kelle tarnetest on lepingulise väärtuse järgi vähemalt 50 % AKV päritoluga, tarnelepingute puhul 15 % hinnasoodustust võrreldes majanduslikult, tehniliselt ja halduslikult samaväärsete pakkujatega, olenemata tarnelepingu maksumusest; |
| --- | --- |

b)

antakse AKV riikide pakkujatele, kelle tarnetest on lepingulise väärtuse järgi vähemalt 50 % AKV päritoluga, tarnelepingute puhul 15 % hinnasoodustust võrreldes majanduslikult, tehniliselt ja halduslikult samaväärsete pakkujatega, olenemata tarnelepingu maksumusest;

| c) | eelistatakse teenuslepingute puhul samaväärse majandusliku ja tehnilise kvaliteediga pakkumiste võrdlemisel:






  i) | AKV riikide asjatundjaid, asutusi või nõustamisteenuseid osutavaid äriühinguid; |
| --- | --- | --- |

c)

eelistatakse teenuslepingute puhul samaväärse majandusliku ja tehnilise kvaliteediga pakkumiste võrdlemisel:

i)

AKV riikide asjatundjaid, asutusi või nõustamisteenuseid osutavaid äriühinguid;

| ii) | pakkumisi, mille on esitanud AKV äriühing üksinda või koos konsortsiumi kuuluvate Euroopa partneritega, ja |
| --- | --- |

ii)

pakkumisi, mille on esitanud AKV äriühing üksinda või koos konsortsiumi kuuluvate Euroopa partneritega, ja

| iii) | pakkumisi, mille on esitanud Euroopa pakkujad, kellel on allhankijaid või asjatundjaid AKV riikidest; |
| --- | --- |

iii)

pakkumisi, mille on esitanud Euroopa pakkujad, kellel on allhankijaid või asjatundjaid AKV riikidest;

| d) | allhanke kavandamise korral eelistatakse edukale pakkujale AKV riikide füüsilisi isikuid ning äriühinguid ja ettevõtjaid, kes suudavad lepingut täita samasugustel tingimustel, ja |
| --- | --- |

d)

allhanke kavandamise korral eelistatakse edukale pakkujale AKV riikide füüsilisi isikuid ning äriühinguid ja ettevõtjaid, kes suudavad lepingut täita samasugustel tingimustel, ja

| e) | võib AKV riik pakkumiskutses võimalikele pakkujatele välja pakkuda vastastikusel kokkuleppel valitavate muude AKV riikide äriühingute, ettevõtjate või asjatundjate või nõustajate abi. See koostöö võib toimuda ühisettevõtte, allhankelepingu või töötajate töö käigus koolitamise kaudu. |
| --- | --- |

e)

võib AKV riik pakkumiskutses võimalikele pakkujatele välja pakkuda vastastikusel kokkuleppel valitavate muude AKV riikide äriühingute, ettevõtjate või asjatundjate või nõustajate abi. See koostöö võib toimuda ühisettevõtte, allhankelepingu või töötajate töö käigus koolitamise kaudu.

2.   Kui eespool esitatud kriteeriumide põhjal leitakse kaks pakkujat olevat samaväärsed, eelistatakse:

| a) | AKV riigi pakkujat või |
| --- | --- |

a)

AKV riigi pakkujat või

| b) | sellise pakkuja puudumisel pakkujat, kes:






  i) | võimaldab AKV riikide loodusvarasid ja inimressursse kasutada parimal võimalikul viisil; |
| --- | --- | --- |

b)

sellise pakkuja puudumisel pakkujat, kes:

i)

võimaldab AKV riikide loodusvarasid ja inimressursse kasutada parimal võimalikul viisil;

| ii) | kes pakub parimaid allhankevõimalusi AKV riikide äriühingutele, ettevõtjatele või füüsilistele isikutele või |
| --- | --- |

ii)

kes pakub parimaid allhankevõimalusi AKV riikide äriühingutele, ettevõtjatele või füüsilistele isikutele või

| iii) | AKV riikide või ühenduse füüsiliste isikute, ettevõtjate või äriühingute konsortsiumile.”; |
| --- | --- |

iii)

AKV riikide või ühenduse füüsiliste isikute, ettevõtjate või äriühingute konsortsiumile.”;

| v) | peatüki 6 pealkiri asendatakse järgmisega:
  “FONDI VAHENDITE EEST VASTUTAVAD JUHT- JA TÄITEVORGANID”; |
| --- | --- |

v)

peatüki 6 pealkiri asendatakse järgmisega:

“FONDI VAHENDITE EEST VASTUTAVAD JUHT- JA TÄITEVORGANID”;

| w) | artikkel 34 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 34
  Komisjon
  1.   Komisjon tagab fondi vahenditega teostatavate meetmete, välja arvatud investeerimisrahastust finantseeritavate meetmete ja intressitoetuste rahastamise, kasutades järgmiseid põhilisi juhtimisviise:






  a) | tsentraliseeritud juhtimine, |
| --- | --- | --- |

w)

artikkel 34 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 34

Komisjon

1.   Komisjon tagab fondi vahenditega teostatavate meetmete, välja arvatud investeerimisrahastust finantseeritavate meetmete ja intressitoetuste rahastamise, kasutades järgmiseid põhilisi juhtimisviise:

a)

tsentraliseeritud juhtimine,

| b) | detsentraliseeritud juhtimine. |
| --- | --- |

b)

detsentraliseeritud juhtimine.

2.   Üldreeglina juhib komisjon fondi rahaliste vahendite kasutamist detsentraliseeritult.

Sel juhul täidavad rakendusülesandeid AKV riigid vastavalt artiklile 35.

3.   Fondi rahaliste vahendite kasutamise tagamiseks delegeerib komisjon oma täitevvolitused oma talitustele. Komisjon teavitab sellisest volituste delegeerimisest AKV riike ja AKV-EÜ arengu rahastamise koostöökomiteed.”;

| x) | artikkel 35 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 35
  Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja
  1.   Iga AKV riigi valitsus määrab siseriikliku eelarvevahendite käsutaja, kes esindab teda kõikides toimingutes, mida rahastatakse komisjoni ja panga hallatavatest fondi vahenditest. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja määrab ühe või mitu siseriiklikku eelarvevahendite käsutaja asetäitjat, kes asendavad teda, kui tal ei ole võimalik oma ülesandeid täita, ning teavitab sellest komisjoni. Kui asutuste suutlikkuse ja hea finantshalduse tingimused on täidetud, võib siseriiklik eelarvevahendite käsutaja delegeerida oma ülesanded asjaomaste kavade ja projektide rakendamise alal oma vastutavale siseriiklikule asutusele. Ta teavitab sellest komisjoni.
  Kui komisjon avastab probleeme fondi vahendite haldamises, võtab ta koos siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga olukorra parandamiseks ühendust kõigi vajalike isikutega ning võtab vajaduse korral asjakohased meetmed.
  Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja kannab rahalist vastutust ainult talle usaldatud rakendusülesannete eest.
  Fondi vahendite detsentraliseeritud haldamise korral ja arvestades täiendavaid volitusi, mis komisjon võib siseriiklikule eelarvevahendite käsutajale anda, siseriiklik eelarvevahendite käsutaja:






  a) | vastutab koostöö kooskõlastamise, kavandamise, korralise järelevalve ja iga‐aastaste vahe- ja lõppkokkuvõtete tegemise eest ning tegevuse kooskõlastamise eest abiandjatega; |
| --- | --- | --- |

x)

artikkel 35 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 35

Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja

1.   Iga AKV riigi valitsus määrab siseriikliku eelarvevahendite käsutaja, kes esindab teda kõikides toimingutes, mida rahastatakse komisjoni ja panga hallatavatest fondi vahenditest. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja määrab ühe või mitu siseriiklikku eelarvevahendite käsutaja asetäitjat, kes asendavad teda, kui tal ei ole võimalik oma ülesandeid täita, ning teavitab sellest komisjoni. Kui asutuste suutlikkuse ja hea finantshalduse tingimused on täidetud, võib siseriiklik eelarvevahendite käsutaja delegeerida oma ülesanded asjaomaste kavade ja projektide rakendamise alal oma vastutavale siseriiklikule asutusele. Ta teavitab sellest komisjoni.

Kui komisjon avastab probleeme fondi vahendite haldamises, võtab ta koos siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga olukorra parandamiseks ühendust kõigi vajalike isikutega ning võtab vajaduse korral asjakohased meetmed.

Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja kannab rahalist vastutust ainult talle usaldatud rakendusülesannete eest.

Fondi vahendite detsentraliseeritud haldamise korral ja arvestades täiendavaid volitusi, mis komisjon võib siseriiklikule eelarvevahendite käsutajale anda, siseriiklik eelarvevahendite käsutaja:

a)

vastutab koostöö kooskõlastamise, kavandamise, korralise järelevalve ja iga‐aastaste vahe- ja lõppkokkuvõtete tegemise eest ning tegevuse kooskõlastamise eest abiandjatega;

| b) | vastutab tihedas koostöös komisjoniga kavade ja projektide koostamise, esitamise ja hindamise eest; |
| --- | --- |

b)

vastutab tihedas koostöös komisjoniga kavade ja projektide koostamise, esitamise ja hindamise eest;

| c) | valmistab ette pakkumiskutsete toimikud ja vajadusel konkursikutsete dokumendid; |
| --- | --- |

c)

valmistab ette pakkumiskutsete toimikud ja vajadusel konkursikutsete dokumendid;

| d) | esitab enne pakkumiskutsete ja vajadusel konkursikutsete avaldamist pakkumiskutsete toimikud ja vajadusel konkursikutsete dokumendid komisjonile heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

d)

esitab enne pakkumiskutsete ja vajadusel konkursikutsete avaldamist pakkumiskutsete toimikud ja vajadusel konkursikutsete dokumendid komisjonile heakskiitmiseks;

| e) | avaldab tihedas koostöös komisjoniga pakkumiskutsed ning vajadusel konkursikutsed; |
| --- | --- |

e)

avaldab tihedas koostöös komisjoniga pakkumiskutsed ning vajadusel konkursikutsed;

| f) | võtab vastu pakkumisi ja vajadusel ettepanekuid ning edastab komisjonile pakkumiste koopiad; on eesistujaks pakkumiste läbivaatamisel ja otsustab läbivaatamise tulemused pakkumiste kehtivuse tähtaja jooksul, pidades silmas hankelepingute heakskiitmiseks vajalikku tähtaega; |
| --- | --- |

f)

võtab vastu pakkumisi ja vajadusel ettepanekuid ning edastab komisjonile pakkumiste koopiad; on eesistujaks pakkumiste läbivaatamisel ja otsustab läbivaatamise tulemused pakkumiste kehtivuse tähtaja jooksul, pidades silmas hankelepingute heakskiitmiseks vajalikku tähtaega;

| g) | kutsub komisjoni pakkumiste ja vajadusel ettepanekute avamisele ning teatab pakkumiste ja ettepanekute läbivaatamise tulemused komisjonile hankelepingute sõlmimist ja toetuste andmist käsitlevate ettepanekute heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

g)

kutsub komisjoni pakkumiste ja vajadusel ettepanekute avamisele ning teatab pakkumiste ja ettepanekute läbivaatamise tulemused komisjonile hankelepingute sõlmimist ja toetuste andmist käsitlevate ettepanekute heakskiitmiseks;

| h) | esitab komisjonile heakskiitmiseks lepingud ja kavade eelarved koos nende lisadega; |
| --- | --- |

h)

esitab komisjonile heakskiitmiseks lepingud ja kavade eelarved koos nende lisadega;

| i) | allkirjastab komisjoni heakskiidetud lepingud koos nende lisadega; |
| --- | --- |

i)

allkirjastab komisjoni heakskiidetud lepingud koos nende lisadega;

| j) | kontrollib kulutusi ja kiidab need heaks talle määratud vahendite piires ja |
| --- | --- |

j)

kontrollib kulutusi ja kiidab need heaks talle määratud vahendite piires ja

| k) | võib meetmete rakendamise käigus teha vajalikke kohandusi, et tagada heakskiidetud kavade ja projektide majanduslikult ja tehniliselt õige rakendamine. |
| --- | --- |

k)

võib meetmete rakendamise käigus teha vajalikke kohandusi, et tagada heakskiidetud kavade ja projektide majanduslikult ja tehniliselt õige rakendamine.

2.   Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja otsustab meetmete rakendamise käigus järgmiste asjaolude üle ja teatab nendest otsustest komisjonile:

| a) | kavade ja projektide üksikasjalikud kohandused ja tehnilised muudatused, kui need ei mõjuta vastuvõetud tehnilist lahendust ning jäävad rahastamislepingus kohandusteks ettenähtud varu piiresse; |
| --- | --- |

a)

kavade ja projektide üksikasjalikud kohandused ja tehnilised muudatused, kui need ei mõjuta vastuvõetud tehnilist lahendust ning jäävad rahastamislepingus kohandusteks ettenähtud varu piiresse;

| b) | mitut üksust hõlmavate kavade või projektide rakenduskoha muutused, kui need on tehniliselt, majanduslikult või sotsiaalselt põhjendatud; |
| --- | --- |

b)

mitut üksust hõlmavate kavade või projektide rakenduskoha muutused, kui need on tehniliselt, majanduslikult või sotsiaalselt põhjendatud;

| c) | viiviste kehtestamine või nendest vabastamine; |
| --- | --- |

c)

viiviste kehtestamine või nendest vabastamine;

| d) | garantiikohustustest vabastamine; |
| --- | --- |

d)

garantiikohustustest vabastamine;

| e) | kaupade ostmine kohalikult turult, olenemata nende päritolust; |
| --- | --- |

e)

kaupade ostmine kohalikult turult, olenemata nende päritolust;

| f) | mujalt kui liikmesriikidest või AKV riikidest pärinevate ehitusmaterjalide ja ‐masinate kasutamine tingimusel, et nimetatud riikides samasugust varustust ja masinaid ei toodeta; |
| --- | --- |

f)

mujalt kui liikmesriikidest või AKV riikidest pärinevate ehitusmaterjalide ja ‐masinate kasutamine tingimusel, et nimetatud riikides samasugust varustust ja masinaid ei toodeta;

| g) | allhanked; |
| --- | --- |

g)

allhanked;

| h) | pakkumiste lõplik heakskiitmine tingimusel, et komisjon viibib esialgse heakskiitmise juures, kinnitab vastava protokolli ja viibib vajaduse korral lõpliku heakskiitmise juures, eelkõige juhul, kui esialgsel heakskiitmisel ülesmärgitud varutingimuste ulatus eeldab suurt lisatööd, ja |
| --- | --- |

h)

pakkumiste lõplik heakskiitmine tingimusel, et komisjon viibib esialgse heakskiitmise juures, kinnitab vastava protokolli ja viibib vajaduse korral lõpliku heakskiitmise juures, eelkõige juhul, kui esialgsel heakskiitmisel ülesmärgitud varutingimuste ulatus eeldab suurt lisatööd, ja

| i) | nõustajate ja muude tehnilise abi asjatundjate palkamine.”; |
| --- | --- |

i)

nõustajate ja muude tehnilise abi asjatundjate palkamine.”;

| y) | artikkel 36 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 36
  Esinduse juht
  1.   Komisjoni esindab ühe või mitme asjaomase AKV riigi heakskiidul igas AKV riigis või igas piirkondlikus rühmas, kes seda selgesõnaliselt taotleb, esindus, mida juhib esinduse juht. Kui esinduse juht määratakse AKV riikide rühmale, võetakse vajalikud meetmed. Esinduse juht esindab komisjoni kõikides tema pädevusvaldkondades ja toimingutes.
  2.   Esinduse juht on AKV riikide ja organite või lepingu kohaste abikõlblike organisatsioonide jaoks esmane komisjoni esindaja. Ta tegutseb koos siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga ning teeb temaga tihedat koostööd.
  3.   Esinduse juhil on vajalikud juhised ja volitused, et hõlbustada ja kiirendada kõikide käesoleva lepingu kohaste meetmete rakendamist.
  4.   Esinduse juht teatab riigi ametiasutustele korrapäraselt ühenduse meetmetest, mis võivad vahetult mõjutada ühenduse ja AKV riikide vahelist koostööd.”; |
| --- | --- |

y)

artikkel 36 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 36

Esinduse juht

1.   Komisjoni esindab ühe või mitme asjaomase AKV riigi heakskiidul igas AKV riigis või igas piirkondlikus rühmas, kes seda selgesõnaliselt taotleb, esindus, mida juhib esinduse juht. Kui esinduse juht määratakse AKV riikide rühmale, võetakse vajalikud meetmed. Esinduse juht esindab komisjoni kõikides tema pädevusvaldkondades ja toimingutes.

2.   Esinduse juht on AKV riikide ja organite või lepingu kohaste abikõlblike organisatsioonide jaoks esmane komisjoni esindaja. Ta tegutseb koos siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga ning teeb temaga tihedat koostööd.

3.   Esinduse juhil on vajalikud juhised ja volitused, et hõlbustada ja kiirendada kõikide käesoleva lepingu kohaste meetmete rakendamist.

4.   Esinduse juht teatab riigi ametiasutustele korrapäraselt ühenduse meetmetest, mis võivad vahetult mõjutada ühenduse ja AKV riikide vahelist koostööd.”;

| z) | artikkel 37 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 37
  Maksed
  1.   AKV riikide vääringutes maksmiseks võib komisjon AKV riikides avada oma nimel AKV riigi ja komisjoni kokkuleppel valitavas riiklikus või riigi osalusega rahaasutuses liikmesriikide vääringutes või eurodes peetavad kontod. Valitud asutus toimib riikliku makseasutusena.
  2.   Riiklik makseasutus ei saa oma teenuste eest tasu, samuti ei maksa ta hoiustatud vahenditelt intresse. Komisjon varustab kohalikke kontosid mõne liikmesriigi vääringu või eurodega, arvestades tulevast sularahavajadust; hinnang koostatakse aegsasti, et AKV riigid ei peaks meetmeid eelnevalt rahastama ja et väljamaksed ei hilineks.
  3.   [jäetakse välja]
  4.   Komisjon teeb maksed vastavalt ühenduse ja komisjoni sätestatud eeskirjadele, vajaduse korral pärast seda, kui siseriiklik eelarvevahendite käsutaja on kulusid kontrollinud ja need heaks kiitnud.
  5.   [jäetakse välja]
  6.   Kulutuste kontrollimine, heakskiitmine ja väljamaksete tegemine peab toimuma 90 päeva jooksul pärast maksetähtpäeva. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja töötleb ja edastab maksekorraldused esinduse juhile hiljemalt 45 päeva enne maksetähtpäeva.
  7.   Makseviivitustest tulenevaid nõudeid rahuldavad asjaomane AKV riik või asjaomased AKV riigid ning komisjon oma omavahenditest: igaüks võrdeliselt viivituse osaga, mille eest ta eespool kirjeldatud korra kohaselt vastutab.” |
| --- | --- |

z)

artikkel 37 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 37

Maksed

1.   AKV riikide vääringutes maksmiseks võib komisjon AKV riikides avada oma nimel AKV riigi ja komisjoni kokkuleppel valitavas riiklikus või riigi osalusega rahaasutuses liikmesriikide vääringutes või eurodes peetavad kontod. Valitud asutus toimib riikliku makseasutusena.

2.   Riiklik makseasutus ei saa oma teenuste eest tasu, samuti ei maksa ta hoiustatud vahenditelt intresse. Komisjon varustab kohalikke kontosid mõne liikmesriigi vääringu või eurodega, arvestades tulevast sularahavajadust; hinnang koostatakse aegsasti, et AKV riigid ei peaks meetmeid eelnevalt rahastama ja et väljamaksed ei hilineks.

3.   [jäetakse välja]

4.   Komisjon teeb maksed vastavalt ühenduse ja komisjoni sätestatud eeskirjadele, vajaduse korral pärast seda, kui siseriiklik eelarvevahendite käsutaja on kulusid kontrollinud ja need heaks kiitnud.

5.   [jäetakse välja]

6.   Kulutuste kontrollimine, heakskiitmine ja väljamaksete tegemine peab toimuma 90 päeva jooksul pärast maksetähtpäeva. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja töötleb ja edastab maksekorraldused esinduse juhile hiljemalt 45 päeva enne maksetähtpäeva.

7.   Makseviivitustest tulenevaid nõudeid rahuldavad asjaomane AKV riik või asjaomased AKV riigid ning komisjon oma omavahenditest: igaüks võrdeliselt viivituse osaga, mille eest ta eespool kirjeldatud korra kohaselt vastutab.”

| 5. | Lisatakse järgmine lisa:

  “VII LISA
  Inimõigusi, demokraatlikke põhimõtteid ja õigusnorme hõlmav poliitiline dialoog
  Artikkel 1
  Eesmärgid
  1.   Artikli 96 lõike 2 punktis a ette nähtud nõupidamised leiavad aset pärast ammendavat poliitilist dialoogi, nagu on ette nähtud lepingu artiklis 8 ja artikli 9 lõikes 4, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel.
  2.   Mõlemad lepinguosalised peavad poliitilist dialoogi arendama kooskõlas lepinguga ja järgima ministrite nõukogu poolt kinnitatud juhtnööre AKV-EÜ poliitilise dialoogi läbiviimiseks.
  3.   Poliitiline dialoog on protsess, mis peab kaasa aitama AKV-EÜ riikide vaheliste suhete tugevdamisele ja andma panuse partnerluse eesmärkide saavutamiseks.
  Artikkel 2
  Lepingu artikli 96 alusel peetavatele nõupidamistele eelnev tihendatud poliitiline dialoog
  1.   Poliitilist dialoogi, mis puudutab inimõiguste tunnustamist, demokraatlikke põhimõtteid ja õigusnorme, arendatakse vastavalt lepingu artiklile 8 ja artikli 9 lõikele 4 ning kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud standardite ja normide parameetritega.
  2.   Lepinguosalised võivad ühiselt välja arendada ja kokku leppida spetsiifilised võrdlusarvud või sihtmärgid, võttes arvesse inimõigusi, demokraatlikke põhimõtteid ja õigusnorme, toimides kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud standardite ja normide parameetritega ning arvestades asjaomase AKV riigi erandlikke ja üksikasjalisi tingimusi. Võrdlusarvud on sihtmärgi saavutamise mehhanismid, mis toimivad nõuete täitmiseks vahe-eesmärke seades ja ajakava täpsustades.
  3.   Lõigetes 1 ja 2 ettenähtud poliitiline dialoog peab olema süstemaatiline ja ametlik ning ammendama enne lepingu artikli 96 alusel peetavaid nõupidamisi kõik olemasolevad kokkuleppevõimalused.
  4.   Lepingu artikli 96 alusel peetavad nõupidamised võivad jätkuda ka ilma eelneva tihendatud poliitilise dialoogita, kui varasema dialoogi kestel ilmnevad ühe lepinguosalise kohustuste täitmisel püsivad kõrvalekalded nõuetest või kui dialoogi heauskne käivitamine ebaõnnestub, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, nagu määratletud lepingu artikli 96 lõike 2 punktis b.
  5.   Lepinguosalised võivad kasutada lepingu artikli 8 kohast poliitilist dialoogi ka selleks, et aidata riikidel, kelle suhtes kohaldatakse lepingu artikli 96 alusel asjakohaseid meetmeid, oma suhteid normaliseerida.
  Artikkel 3
  Lepingu artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste täiendavad eeskirjad
  1.   Artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste käigus püüavad lepinguosalised järgida võrdsel tasemel esindatuse põhimõtet.
  2.   Lepinguosalised kohustuvad järgima läbipaistva suhtlemise nõuet nii enne ametlikke nõupidamisi, nende jooksul kui ka pärast neid, võttes arvesse käesoleva lisa artikli 2 lõikes 2 nimetatud spetsiifilisi võrdlusarve ja sihtmärke.
  3.   Lepinguosalised kasutavad lepingu artikli 96 lõikes 2 ettenähtud 30-päevast teatamisaega tõhusaks ettevalmistustööks ning samuti süvendatud nõupidamisteks AKV riikide rühmas ning ühenduse ja selle liikmesriikide vahel. Nõupidamiste käigus peavad lepinguosalised kokku leppima paindlikes ajakavades, tunnustades samal ajal, et lepingu artikli 96 lõike 2 punktis b ja käesoleva lisa artikli 2 lõikes 4 kirjeldatud pakilised asjaolud võivad kohest reageerimist nõuda.
  4.   Lepinguosalised tunnustavad AKV riikide rühma rolli poliitilises dialoogis, mis toetub AKV riikide rühma piiritletud ning Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele teatavaks tehtud eritingimustele.
  5.   Lepinguosalised tunnustavad vajadust lepingu artikli 96 alusel peetavate korrastatud ja jätkuvate nõupidamiste järele. Ministrite nõukogu võib sel eesmärgil välja töötada eritingimused.” |
| --- | --- |

5.

Lisatakse järgmine lisa:

“VII LISA

Inimõigusi, demokraatlikke põhimõtteid ja õigusnorme hõlmav poliitiline dialoog

Artikkel 1

Eesmärgid

1.   Artikli 96 lõike 2 punktis a ette nähtud nõupidamised leiavad aset pärast ammendavat poliitilist dialoogi, nagu on ette nähtud lepingu artiklis 8 ja artikli 9 lõikes 4, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel.

2.   Mõlemad lepinguosalised peavad poliitilist dialoogi arendama kooskõlas lepinguga ja järgima ministrite nõukogu poolt kinnitatud juhtnööre AKV-EÜ poliitilise dialoogi läbiviimiseks.

3.   Poliitiline dialoog on protsess, mis peab kaasa aitama AKV-EÜ riikide vaheliste suhete tugevdamisele ja andma panuse partnerluse eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 2

Lepingu artikli 96 alusel peetavatele nõupidamistele eelnev tihendatud poliitiline dialoog

1.   Poliitilist dialoogi, mis puudutab inimõiguste tunnustamist, demokraatlikke põhimõtteid ja õigusnorme, arendatakse vastavalt lepingu artiklile 8 ja artikli 9 lõikele 4 ning kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud standardite ja normide parameetritega.

2.   Lepinguosalised võivad ühiselt välja arendada ja kokku leppida spetsiifilised võrdlusarvud või sihtmärgid, võttes arvesse inimõigusi, demokraatlikke põhimõtteid ja õigusnorme, toimides kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud standardite ja normide parameetritega ning arvestades asjaomase AKV riigi erandlikke ja üksikasjalisi tingimusi. Võrdlusarvud on sihtmärgi saavutamise mehhanismid, mis toimivad nõuete täitmiseks vahe-eesmärke seades ja ajakava täpsustades.

3.   Lõigetes 1 ja 2 ettenähtud poliitiline dialoog peab olema süstemaatiline ja ametlik ning ammendama enne lepingu artikli 96 alusel peetavaid nõupidamisi kõik olemasolevad kokkuleppevõimalused.

4.   Lepingu artikli 96 alusel peetavad nõupidamised võivad jätkuda ka ilma eelneva tihendatud poliitilise dialoogita, kui varasema dialoogi kestel ilmnevad ühe lepinguosalise kohustuste täitmisel püsivad kõrvalekalded nõuetest või kui dialoogi heauskne käivitamine ebaõnnestub, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, nagu määratletud lepingu artikli 96 lõike 2 punktis b.

5.   Lepinguosalised võivad kasutada lepingu artikli 8 kohast poliitilist dialoogi ka selleks, et aidata riikidel, kelle suhtes kohaldatakse lepingu artikli 96 alusel asjakohaseid meetmeid, oma suhteid normaliseerida.

Artikkel 3

Lepingu artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste täiendavad eeskirjad

1.   Artikli 96 alusel peetavate nõupidamiste käigus püüavad lepinguosalised järgida võrdsel tasemel esindatuse põhimõtet.

2.   Lepinguosalised kohustuvad järgima läbipaistva suhtlemise nõuet nii enne ametlikke nõupidamisi, nende jooksul kui ka pärast neid, võttes arvesse käesoleva lisa artikli 2 lõikes 2 nimetatud spetsiifilisi võrdlusarve ja sihtmärke.

3.   Lepinguosalised kasutavad lepingu artikli 96 lõikes 2 ettenähtud 30-päevast teatamisaega tõhusaks ettevalmistustööks ning samuti süvendatud nõupidamisteks AKV riikide rühmas ning ühenduse ja selle liikmesriikide vahel. Nõupidamiste käigus peavad lepinguosalised kokku leppima paindlikes ajakavades, tunnustades samal ajal, et lepingu artikli 96 lõike 2 punktis b ja käesoleva lisa artikli 2 lõikes 4 kirjeldatud pakilised asjaolud võivad kohest reageerimist nõuda.

4.   Lepinguosalised tunnustavad AKV riikide rühma rolli poliitilises dialoogis, mis toetub AKV riikide rühma piiritletud ning Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele teatavaks tehtud eritingimustele.

5.   Lepinguosalised tunnustavad vajadust lepingu artikli 96 alusel peetavate korrastatud ja jätkuvate nõupidamiste järele. Ministrite nõukogu võib sel eesmärgil välja töötada eritingimused.”

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule allakirjutanud.

LÕPPAKT

TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS,

TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA,

SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT,

EESTI VABARIIGI PRESIDENT,

KREEKA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS,

PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT,

IIRIMAA PRESIDENT,

ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT,

KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT,

LÄTI VABARIIGI PRESIDENT,

LEEDU VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG,

UNGARI VABARIIGI PRESIDENT,

MALTA PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA,

AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT,

POOLA VABARIIGI PRESIDENT,

PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT,

SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT,

SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT,

SOOME VABARIIGI PRESIDENT,

ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS,

TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA,

ja EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ning

ANGOLA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET ANTIGUA JA BARBUDA KUNINGANNA,

BAHAMA ÜHENDUSE RIIGIPEA,

BARBADOSE RIIGIPEA,

TEMA MAJESTEET BELIZE'I KUNINGANNA,

BENINI VABARIIGI PRESIDENT,

BOTSWANA VABARIIGI PRESIDENT,

BURKINA FASO PRESIDENT,

BURUNDI VABARIIGI PRESIDENT,

KAMERUNI VABARIIGI PRESIDENT,

CABO VERDE VABARIIGI PRESIDENT,

KESK-AAFRIKA VABARIIGI PRESIDENT,

KOMOORI ISLAMILIITVABARIIGI PRESIDENT,

KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

KONGO VABARIIGI PRESIDENT,

COOKI SAARTE VALITSUS,

CÔTE D'IVOIRE'I VABARIIGI PRESIDENT,

DJIBOUTI VABARIIGI PRESIDENT,

DOMINICA ÜHENDUSE VALITSUS,

DOMINIKAANI VABARIIGI PRESIDENT,

ERITREA RIIGI PRESIDENT,

ETIOOPIA DEMOKRAATLIKU LIITVABARIIGI PRESIDENT,

FIDŽI ISESEISVA DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

GABONI VABARIIGI PRESIDENT,

GAMBIA VABARIIGI PRESIDENT JA RIIGIPEA,

GHANA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET GRENADA KUNINGANNA,

GUINEA VABARIIGI PRESIDENT,

GUINEA-BISSAU VABARIIGI PRESIDENT,

EKVATORIAAL-GUINEA VABARIIGI PRESIDENT,

GUYANA VABARIIGI PRESIDENT,

HAITI VABARIIGI PRESIDENT,

JAMAICA RIIGIPEA,

KENYA VABARIIGI PRESIDENT,

KIRIBATI VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET LESOTHO KUNINGRIIGI KUNINGAS,

LIBEERIA VABARIIGI PRESIDENT,

MADAGASKARI VABARIIGI PRESIDENT,

MALAWI VABARIIGI PRESIDENT,

MALI VABARIIGI PRESIDENT,

MARSHALLI VABARIIGI VALITSUS,

MAURITAANIA ISLAMIVABARIIGI PRESIDENT,

MAURITIUSE VABARIIGI PRESIDENT,

MIKRONEESIA LIIDURIIKIDE VALITSUS,

MOSAMBIIGI VABARIIGI PRESIDENT,

NAMIIBIA VABARIIGI PRESIDENT,

NAURU VABARIIGI VALITSUS,

NIGERI VABARIIGI PRESIDENT,

NIGEERIA LIITVABARIIGI PRESIDENT,

NIUE VALITSUS,

BELAU VABARIIGI VALITSUS,

TEMA MAJESTEET PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIGI KUNINGANNA,

RWANDA VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SAINT KITTSI JA NEVISE KUNINGANNA,

TEMA MAJESTEET SAINT LUCIA KUNINGANNA,

TEMA MAJESTEET SAINT VINCENTI JA GRENADIINIDE KUNINGANNA,

SAMOA ISESEISVUSRIIGI RIIGIPEA,

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE DEMOKRAATLIKU VABARIIGI PRESIDENT,

SENEGALI VABARIIGI PRESIDENT,

SEIŠELLI VABARIIGI PRESIDENT,

SIERRA LEONE VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SAALOMONI SAARTE KUNINGANNA,

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIGI PRESIDENT,

SUDAANI VABARIIGI PRESIDENT,

SURINAME VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET SVAASIMAA KUNINGRIIGI KUNINGAS,

TANSAANIA ÜHENDVABARIIGI PRESIDENT,

TŠAADI VABARIIGI PRESIDENT,

TOGO VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TONGA KUNINGAS TAUFA'AHAU TUPOU IV,

TRINIDADI JA TOBAGO VABARIIGI PRESIDENT,

TEMA MAJESTEET TUVALU KUNINGANNA,

UGANDA VABARIIGI PRESIDENT,

VANUATU VABARIIGI VALITSUS

SAMBIA VABARIIGI PRESIDENT,

ZIMBABWE VABARIIGI VALITSUS,

teiselt poolt,

olles kokku tulnud Luxembourgis kahe tuhande viienda aasta juunikuu kahekümne viiendal päeval, et kirjutada alla lepingule, millega muudetakse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000,

on käesolevale lepingule alla kirjutades võtnud vastu järgmised käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsioonid:

| I deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon Cotonou lepingu artikli 8 kohta |
| --- | --- |
| II deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon Cotonou lepingu artikli 68 kohta |
| III deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon Ia lisa kohta |
| IV deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 3 lõike 5 kohta |
| V deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 9 lõike 2 kohta |
| VI deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 12 lõike 2 kohta |
| VII deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 13 kohta |
| VIII deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 19a kohta |
| VIX deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 24 lõike 3 kohta |
| X deklaratsioon | Ühisdeklaratsioon VII lisa artikli 2 kohta |
| XI deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon Cotonou lepingu artikli 4 ja artikli 58 lõike 2 kohta |
| XII deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon Cotonou lepingu artikli 11a kohta |
| XIII deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon Cotonou lepingu artikli 11b lõike 2 kohta |
| XIV deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon Cotonou lepingu artiklite 28, 29, 30 ja 58 ning IV lisa artikli 6 kohta |
| XV deklaratsioon | Euroopa Liidu deklaratsioon Ia lisa kohta |
| XVI deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon IV lisa artikli 4 lõike 3, artikli 5 lõike 7, artikli 16 lõigete 5 ja 6 ning artikli 17 lõike 2 kohta |
| XVII deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon IV lisa artikli 4 lõike 5 kohta |
| XVIII deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon IV lisa artikli 20 kohta |
| XIX deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon IV lisa artiklite 34, 35 ja 36 kohta |
| XX deklaratsioon | Ühenduse deklaratsioon VII lisa artikli 3 kohta. |

I deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon Cotonou lepingu artikli 8 kohta

II deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon Cotonou lepingu artikli 68 kohta

III deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon Ia lisa kohta

IV deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 3 lõike 5 kohta

V deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 9 lõike 2 kohta

VI deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 12 lõike 2 kohta

VII deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 13 kohta

VIII deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 19a kohta

VIX deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 24 lõike 3 kohta

X deklaratsioon

Ühisdeklaratsioon VII lisa artikli 2 kohta

XI deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon Cotonou lepingu artikli 4 ja artikli 58 lõike 2 kohta

XII deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon Cotonou lepingu artikli 11a kohta

XIII deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon Cotonou lepingu artikli 11b lõike 2 kohta

XIV deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon Cotonou lepingu artiklite 28, 29, 30 ja 58 ning IV lisa artikli 6 kohta

XV deklaratsioon

Euroopa Liidu deklaratsioon Ia lisa kohta

XVI deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon IV lisa artikli 4 lõike 3, artikli 5 lõike 7, artikli 16 lõigete 5 ja 6 ning artikli 17 lõike 2 kohta

XVII deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon IV lisa artikli 4 lõike 5 kohta

XVIII deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon IV lisa artikli 20 kohta

XIX deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon IV lisa artiklite 34, 35 ja 36 kohta

XX deklaratsioon

Ühenduse deklaratsioon VII lisa artikli 3 kohta.

I DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon cotonou lepingu artikli 8 kohta

Cotonou lepingu artikli 8 kohaldamisel mõeldakse riiklikul ja piirkondlikul tasemel peetava dialoogi puhul “AKV rühma” all AKV suursaadikute komitee kolmikut ja AKV poliitilise, ühiskonna, humanitaar- ja kultuuri alamkomitee juhti; parlamentaarse ühisassambleena käsitletakse parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidente või nende määratud esindajaid.

II DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon cotonou lepingu artikli 68 kohta

Cotonou lepingu artikli 100 sätete kohaldamisel uurib AKV-EÜ ministrite nõukogu AKV poolseid ettepanekuid, mis käsitlevad II lisa eksporditulu lühiajaliste kõikumiste osas.

III DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon Ia lisa kohta

Juhul kui Cotonou leping ei ole 1. jaanuariks 2008 jõustunud, rahastatakse koostööd üheksanda EAFi jääkidest ja varasematest EAFidest.

IV DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 3 lõike 5 kohta

IV lisa artikli 3 lõike 5 kohaldamisel mõeldakse erivajaduste all vajadusi, mis võivad tuleneda erandlikest või ettenägematutest asjaoludest, nagu näiteks kriisijärgsed olukorrad; erakordse tulemuslikkuse all mõeldakse olukorda, kus riigile antud eraldis rakendatakse täielikult väljaspool vahe- ja lõppkokkuvõtteid ning riiklikust soovituskavast antakse lisavahendeid vaesuse vähendamise poliitika tõhusaks elluviimiseks ja arukaks finantshalduseks.

V DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 9 lõike 2 kohta

IV lisa artikli 9 lõike 2 kohaldamisel mõeldakse uute vajaduste all vajadusi, mis võivad tuleneda erandlikest või ettenägematutest asjaoludest, nagu näiteks kriisijärgsed olukorrad; erakordse tulemuslikkuse all mõeldakse olukorda, kus mõnele piirkonnale antud eraldis rakendatakse täielikult väljaspool vahe- ja lõppkokkuvõtteid ning piirkondlikust soovituskavast antakse lisavahendeid piirkondliku integratsiooni poliitika tõhusaks elluviimiseks ja arukaks finantshalduseks.

VI DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon IV Lisa artikli 12 lõike 2 kohta

IV lisa artikli 12 lõike 2 kohaldamisel mõeldakse uute vajaduste all vajadusi, mis võivad tuleneda erandlikest või ettenägematutest asjaoludest, nagu näiteks uued maksekohustused rahvusvaheliste algatuste raames või vajadus tulla toime AKV riikide ees seisvate ühiste probleemidega.

VII DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 13 kohta

Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkondade erilise geograafilise asukoha tõttu võib AKV ministrite nõukogu või AKV suursaadikute komitee, erandina IV lisa artikli 13 lõike 2 punktist a esitada mõne nimetatud piirkonna kohta erirahastamistaotluse.

VIII DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 19a kohta

Ministrite nõukogu vaatab Cotonou lepingu artikli 100 sätete kohaselt läbi lepingu IV lisa sätted, mis käsitlevad hankelepingute sõlmimist ja täitmist, et võtta need vastu enne Cotonou lepingu muutmislepingu jõustumist.

IX DEKLARATSIOON

ühisdeklaratsioon IV lisa artikli 24 lõike 3 kohta

AKV riikidega peetakse a priori nõu kõikide IV lisa artikli 24 lõikes 3 osutatud ühenduse eeskirjades tehtavate muudatuste üle.

X DEKLARATSIOON

Ühisdeklaratsioon VII lisa artikli 2 kohta

Rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja normide all mõeldakse neid, millele on viidatud Cotonou lepingu preambulis.

XI DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon cotonou lepingu artikli 4 ja artikli 58 lõike 2 kohta

Artikli 4 ja artikli 58 lõike 2 kohaldamisel mõeldakse “kohalike detsentraliseeritud asutuste” all kõiki detsentraliseerimise tasandeid, kaasa arvatud “collectivités locales”.

XII DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon cotonou lepingu artikli 11a kohta

Rahanduslikku ja tehnilist abi terrorismivastase võitluse koostöö valdkonnas finantseeritakse muudest, mitte AKV-EL arengukoostööks mõeldud vahenditest.

XIII DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon cotonou lepingu artikli 11b lõike 2 kohta

Cotonou lepingu artikli 11b lõigus 2 sätestatud meetmeid rakendatakse kokkulepitud aja jooksul, võttes arvesse iga riigi spetsiifilisi raskusi.

XIV DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon cotonou lepingu artiklite 28, 29, 30 ja 58 ning IV lisa artikli 6 kohta

Piirkondliku koostöö sätete rakendamine, kui kaasatud on mitte-AKV riigid, sõltub samaväärsete meetmete rakendamisest ühenduse rahastamisvahendite raames koostöös maailma teiste riikide ja piirkondadega. Ühendus teavitab AKV rühma nende samaväärsete meetmete jõustumisest.

XV DEKLARATSIOON

Euroopa liidu deklaratsioon Ia lisa kohta

| 1. | Euroopa Liit teeb Cotonou lepingu muutmislepingu alusel esimesel võimalusel, soovitavalt 2005. aasta septembriks, ettepanekud mitmeaastase rahanduskoostöö raamistiku täpse summa ning selle rakendusperioodi kohta. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liit teeb Cotonou lepingu muutmislepingu alusel esimesel võimalusel, soovitavalt 2005. aasta septembriks, ettepanekud mitmeaastase rahanduskoostöö raamistiku täpse summa ning selle rakendusperioodi kohta.

| 2. | Ia lisa punktis 2 osutatud vähim abimäär tagatakse, ilma et see piiraks AKV riikide kõlblikkust täiendavate vahendite saamiseks muude juba olemasolevate rahastamisvahendite alusel või selliste rahastamisvahendite alusel, mis võidakse potentsiaalselt luua tegevuste toetamiseks sellistes valdkondades nagu hädaolukorra humanitaarabi, toiduainetega kindlustatus, vaesusega seonduvad haigused, majanduskoostöölepingute rakendamiseks antav abi, suhkruturu reformi järgselt kavandatud meetmete toetus ning rahu ja stabiilsusega seonduv abi. |
| --- | --- |

2.

Ia lisa punktis 2 osutatud vähim abimäär tagatakse, ilma et see piiraks AKV riikide kõlblikkust täiendavate vahendite saamiseks muude juba olemasolevate rahastamisvahendite alusel või selliste rahastamisvahendite alusel, mis võidakse potentsiaalselt luua tegevuste toetamiseks sellistes valdkondades nagu hädaolukorra humanitaarabi, toiduainetega kindlustatus, vaesusega seonduvad haigused, majanduskoostöölepingute rakendamiseks antav abi, suhkruturu reformi järgselt kavandatud meetmete toetus ning rahu ja stabiilsusega seonduv abi.

| 3. | Üheksanda EAFi vahendite maksekohustuste tähtaega, milleks on 31. detsember 2007, võidakse vajaduse korral muuta. |
| --- | --- |

3.

Üheksanda EAFi vahendite maksekohustuste tähtaega, milleks on 31. detsember 2007, võidakse vajaduse korral muuta.

XVI DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon IV lisa artikli 4 lõike 3, artikli 5 lõike 7, artikli 16 lõigete 5 ja 6 ning artikli 17 lõike 2 kohta

Need sätted ei piira liikmesriikide rolli otsuste tegemise protsessis.

XVII DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon iv lisa artikli 4 lõike 5 kohta

IV lisa artikli 4 lõiget 5 ja standardjuhtimise juurde tagasipöördumist kohaldatakse komisjoni ettepanekul põhineva nõukogu otsusega. AKV rühma riigid võtavad seda otsust nõuetekohaselt arvesse.

XVIII DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon IV lisa artikli 20 kohta

IV lisa artikli 20 sätteid kohaldatakse kooskõlas teiste annetajate vastastikkuse põhimõttega.

XIX DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon IV lisa artiklite 34, 35 ja 36 kohta

Kõikide fondi vahendite haldamise ja kasutamise eest vastutavate organite ülesanded tuuakse ära käsiraamatus, mille üle peetakse AKV riikidega nõu vastavalt Cotonou lepingu artiklile 12. Käsiraamat tehakse AKV riikidele kättesaadavaks Cotonou lepingu muutmislepingu jõustumisel. Käsiraamatu muudatuste suhtes kohaldatakse sama menetlust.

XX DEKLARATSIOON

Ühenduse deklaratsioon VII lisa artikli 3 kohta

VII lisa artiklis 3 ettenähtud eritingimuste osas võtab Euroopa Liidu Nõukogu ministrite nõukogu raames seisukoha, mis põhineb komisjoni ettepanekul.

---