# Euroopa Liidu L 266/11.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 266 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide11. oktoober 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 266

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide11. oktoober 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1645/2005, 6. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1646/2005, 6. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000, millega kehtestatakse teatava, muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1647/2005, 10. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1648/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1649/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Poola sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1650/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Itaalia sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1651/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Ungari sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1652/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Prantsuse sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1653/2005, 10. oktoober 2005, millega avatakse tariifikvoodid ja sätestatakse kõnealuste tariifikvootide piires kehtivad tollimaksud teatavate Alžeeriast pärit töödeldud põllumajandussaaduste importimiseks Euroopa Ühendusse | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1654/2005, 10. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1655/2005, 10. oktoober 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 50 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1656/2005, 10. oktoober 2005, kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta | 53 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1657/2005, 10. oktoober 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist | 54 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1658/2005, 10. oktoober 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 56 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1645/2005, 6. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1646/2005, 6. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000, millega kehtestatakse teatava, muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1647/2005, 10. oktoober 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

15

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1648/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

17

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1649/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Poola sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1650/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Itaalia sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

23

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1651/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Ungari sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1652/2005, 10. oktoober 2005, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Prantsuse sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

29

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1653/2005, 10. oktoober 2005, millega avatakse tariifikvoodid ja sätestatakse kõnealuste tariifikvootide piires kehtivad tollimaksud teatavate Alžeeriast pärit töödeldud põllumajandussaaduste importimiseks Euroopa Ühendusse

32

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1654/2005, 10. oktoober 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted (
  1
  )

1

35

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1655/2005, 10. oktoober 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

50

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1656/2005, 10. oktoober 2005, kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta

53

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1657/2005, 10. oktoober 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

54

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1658/2005, 10. oktoober 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

56

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 28. juuli 2005, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias | 57 |
| | * | Nõukogu otsus, 20. september 2005, Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta | 59 |
| | * | Nõukogu otsus, 3. oktoober 2005, millega muudetakse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta, et sätestada esimese astme kohtu otsuste Euroopa Kohtus teistmise tingimused ja piirid | 60 |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 12. september 2005, millega muudetakse otsust 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused | 62 |
| | * | Komisjoni soovitus, 19. september 2005, raamatupidamise lahususe ja kuluarvestussüsteemide kohta vastavalt elektroonilist sidet reguleerivale raamistikule (
  1
  ) | 64 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 28. juuli 2005, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias

57

*

Nõukogu otsus, 20. september 2005, Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta

59

*

Nõukogu otsus, 3. oktoober 2005, millega muudetakse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta, et sätestada esimese astme kohtu otsuste Euroopa Kohtus teistmise tingimused ja piirid

60

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 12. september 2005, millega muudetakse otsust 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

62

*

Komisjoni soovitus, 19. september 2005, raamatupidamise lahususe ja kuluarvestussüsteemide kohta vastavalt elektroonilist sidet reguleerivale raamistikule (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1645/2005,

6. oktoober 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2603/2000, millega kehtestatakse teatava, muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   EELNENUD MENETLUS

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt DIN-standardile (Deutsche Industrienorm) 53728 on vähemalt 78 ml/g ja mis tavaliselt deklareeritakse CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi “vaatlusalune toode”), impordi suhtes. Meetmetena kehtestati koguseline tollimaksumäär vahemikus 0 kuni 41,3 EUR tonni kohta koostööd tegevatele India eksportijatele ning koguseline tollimaksumäär 41,3 EUR tonni kohta muudele India eksportijatele. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossuskoefitsient vastavalt DIN-standardile (Deutsche Industrienorm) 53728 on vähemalt 78 ml/g ja mis tavaliselt deklareeritakse CN-koodi 3907 60 20 alla (edaspidi “vaatlusalune toode”), impordi suhtes. Meetmetena kehtestati koguseline tollimaksumäär vahemikus 0 kuni 41,3 EUR tonni kohta koostööd tegevatele India eksportijatele ning koguseline tollimaksumäär 41,3 EUR tonni kohta muudele India eksportijatele.

B.   PRAEGUNE MENETLUS

1.   LÄBIVAATAMISTAOTLUS

| (2) | Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai komisjon ühelt India vaatlusaluse toote tootjalt, äriühingult South Asian Petrochem Limited (edaspidi “taotluse esitaja”) taotluse määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 20. Taotluse esitaja väitis, et ei ole seotud muude vaatlusaluse toote eksportijatega. Lisaks kinnitas äriühing, et esialgse uurimisperioodi (1. oktoober 1998–30. september 1999) jooksul ta vaatlusalust toodet ühendusse ei eksportinud, kuid on teinud seda hiljem. |
| --- | --- |

(2)

Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai komisjon ühelt India vaatlusaluse toote tootjalt, äriühingult South Asian Petrochem Limited (edaspidi “taotluse esitaja”) taotluse määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 20. Taotluse esitaja väitis, et ei ole seotud muude vaatlusaluse toote eksportijatega. Lisaks kinnitas äriühing, et esialgse uurimisperioodi (1. oktoober 1998–30. september 1999) jooksul ta vaatlusalust toodet ühendusse ei eksportinud, kuid on teinud seda hiljem.

2.   KIIRENDATUD KORRAS LÄBIVAATAMISE ALGATAMINE

| (3) | Komisjon vaatas läbi taotleja esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 20 sätetele. Olles konsulteerinud nõuandekomiteega ja pärast seda, kui asjaomasele ühenduse tootmisharule oli antud võimalus esitada oma arvamus, algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande avaldamisega (3) määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise seoses taotluse esitajaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon vaatas läbi taotleja esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 20 sätetele. Olles konsulteerinud nõuandekomiteega ja pärast seda, kui asjaomasele ühenduse tootmisharule oli antud võimalus esitada oma arvamus, algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande avaldamisega (3) määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise seoses taotluse esitajaga.

3.   VAATLUSALUNE TOODE

| (4) | Läbivaatamisega hõlmatud toode on sama toode, mis on määruses (EÜ) nr 2603/2000 vaatlusalune toode (vt põhjendust 1). |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamisega hõlmatud toode on sama toode, mis on määruses (EÜ) nr 2603/2000 vaatlusalune toode (vt põhjendust 1).

4.   UURIMISPERIOOD

| (5) | Subsideerimist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi “läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(5)

Subsideerimist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi “läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

5.   ASJAOMASED POOLED

| (6) | Komisjon teatas ametlikult taotlejale ja India valitsusele uurimise algatamisest. Lisaks anti huvitatud pooltele võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Komisjon ei saanud siiski ühtki kirjalikku seisukohta ega asja arutamise taotlust. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas ametlikult taotlejale ja India valitsusele uurimise algatamisest. Lisaks anti huvitatud pooltele võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Komisjon ei saanud siiski ühtki kirjalikku seisukohta ega asja arutamise taotlust.

| (7) | Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ning sai tähtaja jooksul sellele täieliku vastuse. Komisjon püüdis leida ja kontrollida kõiki andmeid, mida ta uurimise seisukohast vajalikuks pidas, ning kontrollis taotluse esitaja ruume Calcuttas ja Haldias. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ning sai tähtaja jooksul sellele täieliku vastuse. Komisjon püüdis leida ja kontrollida kõiki andmeid, mida ta uurimise seisukohast vajalikuks pidas, ning kontrollis taotluse esitaja ruume Calcuttas ja Haldias.

C.   LÄBIVAATAMISE ULATUS

| (8) | Komisjon uuris samu subsiidiumikavasid, mida analüüsiti esialgses uurimises. Samuti uuris komisjon, kas taotluse esitaja on kasutanud muid subsiidiumikavasid või on saanud ajutisi subsiidiume vaatlusaluse tootega seoses. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon uuris samu subsiidiumikavasid, mida analüüsiti esialgses uurimises. Samuti uuris komisjon, kas taotluse esitaja on kasutanud muid subsiidiumikavasid või on saanud ajutisi subsiidiume vaatlusaluse tootega seoses.

D.   UURIMISE TULEMUSED

1.   UUE EKSPORTIJA KÕLBLIKKUS

| (9) | Taotluse esitaja suutis nõuetekohaselt tõendada, et tal ei ole mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote suhtes kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Taotluse esitaja suutis nõuetekohaselt tõendada, et tal ei ole mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote suhtes kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid.

| (10) | Uurimine kinnitas, et esialgse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999) ei olnud taotluse esitaja vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud, kuid oli eksporti alustanud pärast kõnealuse perioodi lõppu. Taotluse esitajat ei uuritud eraldi esialgse uurimise käigus muudel põhjustel kui komisjoniga koostööst keeldumine. |
| --- | --- |

(10)

Uurimine kinnitas, et esialgse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999) ei olnud taotluse esitaja vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud, kuid oli eksporti alustanud pärast kõnealuse perioodi lõppu. Taotluse esitajat ei uuritud eraldi esialgse uurimise käigus muudel põhjustel kui komisjoniga koostööst keeldumine.

| (11) | Seetõttu kinnitatakse, et taotluse esitajat tuleb käsitleda uue eksportijana. Vastavalt algmääruse artiklile 20 tuleb taotluse esitaja suhtes määrata kindlaks individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu kinnitatakse, et taotluse esitajat tuleb käsitleda uue eksportijana. Vastavalt algmääruse artiklile 20 tuleb taotluse esitaja suhtes määrata kindlaks individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr.

2.   SUBSIDEERIMINE

| (12) | Teabe põhjal, mida saadi taotluse esitaja vastusest komisjonile ja uurimise käigus saadud täiendava teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid:






  — | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS), |
| --- | --- | --- |

(12)

Teabe põhjal, mida saadi taotluse esitaja vastusest komisjonile ja uurimise käigus saadud täiendava teabe põhjal uuriti järgmisi kavasid:

—

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS),

| — | ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme), |
| --- | --- |

—

ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme),

| — | ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Unit Scheme, EOUS)/erimajanduspiirkondade kava (Special Economic Zones Scheme, SEZS), |
| --- | --- |

—

ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Unit Scheme, EOUS)/erimajanduspiirkondade kava (Special Economic Zones Scheme, SEZS),

| — | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS), |
| --- | --- |

—

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS),

| — | tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme), |
| --- | --- |

—

tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme),

| — | Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme). |
| --- | --- |

—

Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme).

2.1.   ESIALGU UURITUD JA ÄRIÜHINGU POOLT KASUTATUD KAVAD

2.1.1.   Ekspordisuunitlusega üksuste kava (“EOUS”)/Erimajanduspiirkondade kava (“SEZS”)

a)   Õiguslik alus

| (13) | Nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi “väliskaubanduse seadus”). Nimetatud seadus lubab India valitsusel väljastada kaubanduspoliitikat käsitlevaid teadaandeid, mida enne nimetati ekspordi-impordi poliitikaks ning alates 1. septembrist 2004 väliskaubanduspoliitikaks. Väliskaubanduspoliitika 2004–2009, mis sisaldab ekspordi-impordi poliitikat 2002–2007, kattub kõnealuse juhtumi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga. India valitsus on sätestanud väliskaubanduse menetlused menetlusjuhendi I osas (edaspidi “HOP I”). (4) |
| --- | --- |

(13)

Nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi “väliskaubanduse seadus”). Nimetatud seadus lubab India valitsusel väljastada kaubanduspoliitikat käsitlevaid teadaandeid, mida enne nimetati ekspordi-impordi poliitikaks ning alates 1. septembrist 2004 väliskaubanduspoliitikaks. Väliskaubanduspoliitika 2004–2009, mis sisaldab ekspordi-impordi poliitikat 2002–2007, kattub kõnealuse juhtumi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga. India valitsus on sätestanud väliskaubanduse menetlused menetlusjuhendi I osas (edaspidi “HOP I”). (4)

| (14) | Kõnealuste kavade üksikasjad on esitatud väliskaubanduspoliitika dokumendi peatükis 6 (EOUS) ja HOP I juhendi peatükis 7 (SEZS). |
| --- | --- |

(14)

Kõnealuste kavade üksikasjad on esitatud väliskaubanduspoliitika dokumendi peatükis 6 (EOUS) ja HOP I juhendi peatükis 7 (SEZS).

b)   Toetuse saamise tingimused

| (15) | Kõiki äriühinguid, mis põhimõtteliselt tegelevad kogu toodangu või teenuste ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul kaubandusettevõtjad, võib asutada EOUS või SECZ kavade kohaselt. Erinevalt teenuste ja põllumajanduse valdkonnast, peavad tööstussektori ettevõtted investeerima põhivarasse teatud miinimumsumma (10 miljonit India ruupiat), et vastata EOUS kava nõuetele. |
| --- | --- |

(15)

Kõiki äriühinguid, mis põhimõtteliselt tegelevad kogu toodangu või teenuste ekspordiga, välja arvatud puhtal kujul kaubandusettevõtjad, võib asutada EOUS või SECZ kavade kohaselt. Erinevalt teenuste ja põllumajanduse valdkonnast, peavad tööstussektori ettevõtted investeerima põhivarasse teatud miinimumsumma (10 miljonit India ruupiat), et vastata EOUS kava nõuetele.

c)   Rakendamine

| (16) | SEZS on endise eksportkauba tootmise eritsoonide (EPZS) kava järeltulija. Erimajanduspiirkonnad (SEZ) on konkreetselt piiritletud maksuvabad enklaavid ja neid peetakse väliskaubanduspoliitika alusel võõrterritooriumiks kaubandustehingute, tollimaksude ja maksude eesmärgil. India ametivõimud on heaks kiitnud 35 erimajanduspiirkonda. |
| --- | --- |

(16)

SEZS on endise eksportkauba tootmise eritsoonide (EPZS) kava järeltulija. Erimajanduspiirkonnad (SEZ) on konkreetselt piiritletud maksuvabad enklaavid ja neid peetakse väliskaubanduspoliitika alusel võõrterritooriumiks kaubandustehingute, tollimaksude ja maksude eesmärgil. India ametivõimud on heaks kiitnud 35 erimajanduspiirkonda.

| (17) | Ekspordisuunitlusega üksused (EOU) on geograafiliselt paindlikumad ja neid saab luua kõikjal üle India. See kava täiendab SEZSi. |
| --- | --- |

(17)

Ekspordisuunitlusega üksused (EOU) on geograafiliselt paindlikumad ja neid saab luua kõikjal üle India. See kava täiendab SEZSi.

| (18) | Kavade alusel tegutsemise taotlus peab sisaldama põhjalikku teavet järgmise viie aasta kohta, muu hulgas plaanitavaid tootmismahte, eeldatavat ekspordi väärtust, impordivajadusi ja kodumaiseid vajadusi. Kui pädevad asutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Nõusolek ettevõtte tunnustamiseks SEZ/EOU alusel kehtib viis aastat. Nõusolekut võib pikendada edasisteks perioodideks. |
| --- | --- |

(18)

Kavade alusel tegutsemise taotlus peab sisaldama põhjalikku teavet järgmise viie aasta kohta, muu hulgas plaanitavaid tootmismahte, eeldatavat ekspordi väärtust, impordivajadusi ja kodumaiseid vajadusi. Kui pädevad asutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, teatatakse viimasele heakskiiduga kaasnevatest tingimustest. Nõusolek ettevõtte tunnustamiseks SEZ/EOU alusel kehtib viis aastat. Nõusolekut võib pikendada edasisteks perioodideks.

| (19) | Väliskaubanduspoliitikas sätestatud EOU või SEZ kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st vaatlusperioodi jooksul (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus olema suurem kui imporditud kaupade koguväärtus. |
| --- | --- |

(19)

Väliskaubanduspoliitikas sätestatud EOU või SEZ kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, st vaatlusperioodi jooksul (5 aastat) peab ekspordi koguväärtus olema suurem kui imporditud kaupade koguväärtus.

| (20) | EOU/SEZ üksustel on õigus järgmistele kontsessioonidele:






  i) | vabastus imporditollimaksudest seoses kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seonduvate kaupadega (sealhulgas kapitalikaupadega, toorainega ja tarbekaupadega); |
| --- | --- | --- |

(20)

EOU/SEZ üksustel on õigus järgmistele kontsessioonidele:

i)

vabastus imporditollimaksudest seoses kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seonduvate kaupadega (sealhulgas kapitalikaupadega, toorainega ja tarbekaupadega);

| ii) | aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt; |
| --- | --- |

ii)

aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;

| iii) | kohapeal toodetud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus; |
| --- | --- |

iii)

kohapeal toodetud kaupadelt makstud riikliku müügimaksu tagastus;

| iv) | tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtetelt hangitud kütteõli puhul; |
| --- | --- |

iv)

tollimaksutagastus kodumaistelt naftaettevõtetelt hangitud kütteõli puhul;

| v) | võimalus müüa osa toodangut kodumaisel turul, makstes lõpptoote suhtes kohaldatavad maksud, erandina üldnõudest eksportida kogu toodang; |
| --- | --- |

v)

võimalus müüa osa toodangut kodumaisel turul, makstes lõpptoote suhtes kohaldatavad maksud, erandina üldnõudest eksportida kogu toodang;

| vi) | tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse jagude 10 A või 10 B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust; |
| --- | --- |

vi)

tegevuse alustamise järel 10aastane vabastus (kuid mitte kauem kui 2010. aastani) tulumaksuseaduse jagude 10 A või 10 B kohaselt nõutavast ekspordikasumi tulumaksust;

| vii) | 100 % välisosaluse lubamine. |
| --- | --- |

vii)

100 % välisosaluse lubamine.

| (21) | Kuigi mõlema kava puhul on kontsessioonid suures osas sarnased, leidub teatud erinevusi. Näiteks saab ainult EOU 50 % maksuvabastuse kodumaal müüdavate kaupade maksudest, samas kui SEZ peab sellise müügi korral maksma 100 % makse. EOU võib müüa kuni 50 % oma käibest kodumaal selliste vähendatud maksudega. |
| --- | --- |

(21)

Kuigi mõlema kava puhul on kontsessioonid suures osas sarnased, leidub teatud erinevusi. Näiteks saab ainult EOU 50 % maksuvabastuse kodumaal müüdavate kaupade maksudest, samas kui SEZ peab sellise müügi korral maksma 100 % makse. EOU võib müüa kuni 50 % oma käibest kodumaal selliste vähendatud maksudega.

| (22) | Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliametnike kontrolli all vastavalt India tolliseaduse jaole 65. |
| --- | --- |

(22)

Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliametnike kontrolli all vastavalt India tolliseaduse jaole 65.

| (23) | Nad on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi üle, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele (kvartali- ja aastaaruanded). |
| --- | --- |

(23)

Nad on seadusega kohustatud pidama kindlaksmääratud vormis arvestust kogu impordi üle, kõigi imporditud materjalide tarbimise ja kasutamise kohta ning ekspordi kohta. Need dokumendid tuleb esitada regulaarselt pädevatele asutustele (kvartali- ja aastaaruanded).

| (24) | Siiski ei pea EOU või SEZ üksus “seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud HOP I punktides 6.11.2 ja 7.13.2. |
| --- | --- |

(24)

Siiski ei pea EOU või SEZ üksus “seostama iga impordisaadetist ekspordi, teistele üksustele edastamise, kodumaise müügi või valmistoodanguga”, nagu on sätestatud HOP I punktides 6.11.2 ja 7.13.2.

| (25) | Müük kodumaal toimub ja registreeritakse ettevõtte enda kinnituse alusel ilma, et teatavatest siiretest peaks eelnevalt teatama. EOU ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt EOU juures. Ettevõte on kohustatud tasuma India valitsusele sellise alalise järelevalveametniku palga. |
| --- | --- |

(25)

Müük kodumaal toimub ja registreeritakse ettevõtte enda kinnituse alusel ilma, et teatavatest siiretest peaks eelnevalt teatama. EOU ekspordisaadetiste lähetamisprotsessi kontrollib tolli-/aktsiisiametnik, kes töötab pidevalt EOU juures. Ettevõte on kohustatud tasuma India valitsusele sellise alalise järelevalveametniku palga.

| (26) | “Kõik SEZ üksuse tegevused tsoonis, sealhulgas kaupade eksport ja reimport, toimuvad ettevõtte enda kinnituse alusel, kui ei ole sätestatud teisiti”, nagu on sätestatud HOP I punktis 7.29. Seega ei toimu tolliasutuste poolt SEZ üksuse ekspordisaadetiste rutiinset kontrolli. |
| --- | --- |

(26)

“Kõik SEZ üksuse tegevused tsoonis, sealhulgas kaupade eksport ja reimport, toimuvad ettevõtte enda kinnituse alusel, kui ei ole sätestatud teisiti”, nagu on sätestatud HOP I punktis 7.29. Seega ei toimu tolliasutuste poolt SEZ üksuse ekspordisaadetiste rutiinset kontrolli.

| (27) | Käesoleval juhul kasutas EOUS taotluse esitaja. Kuna SEZS ei kasutatud, pole vaja analüüsida selle kava tasakaalustamist. Taotluse esitaja kasutas EOUS selleks, et importida toorainet ja kapitalikaupu imporditollimaksuvabalt, et soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta ja saada tagasi müügimaks ja kütteõlilt makstud tollimaks ning müüa osa oma toodangust kodumaisel turul. Sellega sai ta kõiki soodustusi, mida on kirjeldatud põhjenduse 20 punktides i–v. Taotluse esitaja ei kasutanud EOUS tulumaksusoodustusi (vt põhjendust 53). |
| --- | --- |

(27)

Käesoleval juhul kasutas EOUS taotluse esitaja. Kuna SEZS ei kasutatud, pole vaja analüüsida selle kava tasakaalustamist. Taotluse esitaja kasutas EOUS selleks, et importida toorainet ja kapitalikaupu imporditollimaksuvabalt, et soetada kaupu kodumaalt aktsiisimaksuta ja saada tagasi müügimaks ja kütteõlilt makstud tollimaks ning müüa osa oma toodangust kodumaisel turul. Sellega sai ta kõiki soodustusi, mida on kirjeldatud põhjenduse 20 punktides i–v. Taotluse esitaja ei kasutanud EOUS tulumaksusoodustusi (vt põhjendust 53).

d)   Järeldus EOUS kohta

| (28) | EOU vabastamine kahte tüüpi imporditollimaksudest (“põhitollimaks” ja “spetsiaalne lisatollimaks”) ning müügimaksu tagastamine ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, seega saab taotleja kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega ja müügimaksu tagasi saamisega säästab ta oma likviidsust. |
| --- | --- |

(28)

EOU vabastamine kahte tüüpi imporditollimaksudest (“põhitollimaks” ja “spetsiaalne lisatollimaks”) ning müügimaksu tagastamine ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastamine on India valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, seega saab taotleja kasu algmääruse artikli 2 lõike 2 mõistes, kuna muul juhul nõutavate tollimaksude maksmatajätmisega ja müügimaksu tagasi saamisega säästab ta oma likviidsust.

| (29) | Vabastus aktsiisimaksust ja selle imporditollimaksu ekvivalendist (nn “lisatollimaks”) ei põhjusta siiski muidu saadavate tulude saamatajäämist. Aktsiisi ja lisatollimaksu saab tasumise korral kasutada krediidina edasiste tollimaksukohustuste jaoks (nn CENVAT mehhanism). Seepärast pole need maksud lõplikud. CENVAT krediidi puhul tuleb maksta lõplikku tollimaksu ainult lisandväärtuselt, mitte sisendmaterjalidelt. |
| --- | --- |

(29)

Vabastus aktsiisimaksust ja selle imporditollimaksu ekvivalendist (nn “lisatollimaks”) ei põhjusta siiski muidu saadavate tulude saamatajäämist. Aktsiisi ja lisatollimaksu saab tasumise korral kasutada krediidina edasiste tollimaksukohustuste jaoks (nn CENVAT mehhanism). Seepärast pole need maksud lõplikud. CENVAT krediidi puhul tuleb maksta lõplikku tollimaksu ainult lisandväärtuselt, mitte sisendmaterjalidelt.

| (30) | Seega on subsiidiumid algmääruse artikli 2 tähenduses ainult vabastus põhitollimaksust, spetsiaalsest lisatollimaksust ning müügimaksu ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagasimaksmine. Need sõltuvad juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse neid eristavateks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. EOU ekspordi eesmärk, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika punktis 6.1, on conditio sine qua non saada soodustusi. |
| --- | --- |

(30)

Seega on subsiidiumid algmääruse artikli 2 tähenduses ainult vabastus põhitollimaksust, spetsiaalsest lisatollimaksust ning müügimaksu ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagasimaksmine. Need sõltuvad juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse neid eristavateks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. EOU ekspordi eesmärk, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika punktis 6.1, on conditio sine qua non saada soodustusi.

| (31) | Lisaks ei saa neid subsiidiume pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Need ei vasta rangetele reeglitele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastamise definitsioon ja reeglid) ja III lisas (asendava tagastamise definitsioon ja reeglid). |
| --- | --- |

(31)

Lisaks ei saa neid subsiidiume pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Need ei vasta rangetele reeglitele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (tagastamise definitsioon ja reeglid) ja III lisas (asendava tagastamise definitsioon ja reeglid).

| (32) | Kui müügimaksu tagasimakseid ja vabastust imporditollimaksudest kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei vasta nad lubatavate tagastamissüsteemide reeglitele, kuna neid kaupu ei tarbita tootmisprotsessis, nagu nõuab lisa I punkt h (müügimaksu tagastamine) ja punkt i (imporditollimaksu soodustused). |
| --- | --- |

(32)

Kui müügimaksu tagasimakseid ja vabastust imporditollimaksudest kasutatakse kapitalikaupade hankimiseks, ei vasta nad lubatavate tagastamissüsteemide reeglitele, kuna neid kaupu ei tarbita tootmisprotsessis, nagu nõuab lisa I punkt h (müügimaksu tagastamine) ja punkt i (imporditollimaksu soodustused).

| (33) | Lisaks (see puudutab ka teisi soodustusi, mis on kasutatavad selle kava alusel) selgus, et India valitsusel puudub tõhus kontrollisüsteem või menetlus, et kinnitada, kas ja millises summas kasutati impordimaksu- ja müügimaksuvabu sisendeid ning kütteõli tollimaksutagastust eksporditud toote tootmisel (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendava tagastamise skeemide korral algmääruse III lisa II osa lõige 2). |
| --- | --- |

(33)

Lisaks (see puudutab ka teisi soodustusi, mis on kasutatavad selle kava alusel) selgus, et India valitsusel puudub tõhus kontrollisüsteem või menetlus, et kinnitada, kas ja millises summas kasutati impordimaksu- ja müügimaksuvabu sisendeid ning kütteõli tollimaksutagastust eksporditud toote tootmisel (algmääruse II lisa II osa lõige 4 ja asendava tagastamise skeemide korral algmääruse III lisa II osa lõige 2).

| (34) | EOU-l lubatakse siseturul müüa olulisel hulgal oma toodangut – kuni 50 % aastasest käibest. Seepärast ei ole seadustes kohustust kogu saadud toodete koguse eksportimiseks. Kuna tõendamine põhineb ettevõtte enda kinnitusel, toimuvad need kodumaised tehingud ilma valitsusametnike järelevalve ja kontrollita. Sellest tulenevalt on EOU tööruumid osaliselt India ametkondade kontrolli alt väljas. See suurendab edasiste kontrollivahendite tähtsust, eriti tollimaksuvabade sisendmaterjalide ja saadud eksporttoodete seotuse osas, et süsteemi võiks kvalifitseerida tollimaksu tagastamise kontrollisüsteemina. |
| --- | --- |

(34)

EOU-l lubatakse siseturul müüa olulisel hulgal oma toodangut – kuni 50 % aastasest käibest. Seepärast ei ole seadustes kohustust kogu saadud toodete koguse eksportimiseks. Kuna tõendamine põhineb ettevõtte enda kinnitusel, toimuvad need kodumaised tehingud ilma valitsusametnike järelevalve ja kontrollita. Sellest tulenevalt on EOU tööruumid osaliselt India ametkondade kontrolli alt väljas. See suurendab edasiste kontrollivahendite tähtsust, eriti tollimaksuvabade sisendmaterjalide ja saadud eksporttoodete seotuse osas, et süsteemi võiks kvalifitseerida tollimaksu tagastamise kontrollisüsteemina.

| (35) | Täiendavate kontrollimehhanismide puhul tuleb meeles pidada, nagu on märgitud põhjenduses 24, et EOU ei pea de jure seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga. Siiski annaks ainult selline saadetiste kontrollimine India valitsusele piisavalt informatsiooni sisendmaterjalide lõpliku sihtpunkti kohta, et teha kindlaks, kas tolli-/müügimaksusoodustused ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastused ei ületa eksporttoodangu sisendeid. Ettevõtte oma hinnangul põhinevast teabest igakuise maksude tagastamise kohta, mida regulaarselt hindavad India ametiasutused, ei piisa. Ettevõttesisesed süsteemid, mida rakendatakse ilma seadusliku kohustuseta väliskaubanduspoliitika dokumendi alusel, nt partiidokumentide süsteem, ei ole piisavad ka selleks, et asendada keskse tähtsusega tollimaksude tagastamise süsteemi. Lisaks tuleb tollimaksude tagastamise süsteem välja töötada ja rakendada valitsuse poolt ja informatsioonisüsteemi loomist ei tohi jätta iga üksiku asjaomase ettevõtte juhtkonna ülesandeks. Sellest tulenevalt leidis kinnitust, et kuna India väliskaubanduspoliitika ei nõua EOU-lt selgelt sisendmaterjalide ja saadud toote vahelise seose näitamist, puudub India valitsuse poolne efektiivne kontrollimehhanism määramaks, milliseid sisendeid tarvitati ekspordiks tootmises ja millistes kogustes. |
| --- | --- |

(35)

Täiendavate kontrollimehhanismide puhul tuleb meeles pidada, nagu on märgitud põhjenduses 24, et EOU ei pea de jure seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga. Siiski annaks ainult selline saadetiste kontrollimine India valitsusele piisavalt informatsiooni sisendmaterjalide lõpliku sihtpunkti kohta, et teha kindlaks, kas tolli-/müügimaksusoodustused ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastused ei ületa eksporttoodangu sisendeid. Ettevõtte oma hinnangul põhinevast teabest igakuise maksude tagastamise kohta, mida regulaarselt hindavad India ametiasutused, ei piisa. Ettevõttesisesed süsteemid, mida rakendatakse ilma seadusliku kohustuseta väliskaubanduspoliitika dokumendi alusel, nt partiidokumentide süsteem, ei ole piisavad ka selleks, et asendada keskse tähtsusega tollimaksude tagastamise süsteemi. Lisaks tuleb tollimaksude tagastamise süsteem välja töötada ja rakendada valitsuse poolt ja informatsioonisüsteemi loomist ei tohi jätta iga üksiku asjaomase ettevõtte juhtkonna ülesandeks. Sellest tulenevalt leidis kinnitust, et kuna India väliskaubanduspoliitika ei nõua EOU-lt selgelt sisendmaterjalide ja saadud toote vahelise seose näitamist, puudub India valitsuse poolne efektiivne kontrollimehhanism määramaks, milliseid sisendeid tarvitati ekspordiks tootmises ja millistes kogustes.

| (36) | Samuti ei viinud India valitsus läbi edasisi uurimisi, mis põhineksid tegelikel kasutatud sisenditel, kuigi need tuleks efektiivselt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa lõige 5 ja III lisa II osa lõige 3), ega tõestanud, et ülemäärast tagastamist ei toimunud. |
| --- | --- |

(36)

Samuti ei viinud India valitsus läbi edasisi uurimisi, mis põhineksid tegelikel kasutatud sisenditel, kuigi need tuleks efektiivselt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa lõige 5 ja III lisa II osa lõige 3), ega tõestanud, et ülemäärast tagastamist ei toimunud.

| (37) | Pärast avalikustamist leidis taotluse esitaja, et käesoleval juhul ei kasutatud EOUS hindamisel sama, algmääruse artikli 22 lõikes 4 sätestatud metoodikat, mida esialgse uuringu puhul. Tuleb märkida, et esialgses uuringus esitasid eksportijad tõendeid, et ülemääraseid maksuvähendusi ei esinenud ja seetõttu ekspordisuunitlusega üksuste hangitud toorme tollimaksuvabastused ei olnud esialgselt tasakaalustavad. |
| --- | --- |

(37)

Pärast avalikustamist leidis taotluse esitaja, et käesoleval juhul ei kasutatud EOUS hindamisel sama, algmääruse artikli 22 lõikes 4 sätestatud metoodikat, mida esialgse uuringu puhul. Tuleb märkida, et esialgses uuringus esitasid eksportijad tõendeid, et ülemääraseid maksuvähendusi ei esinenud ja seetõttu ekspordisuunitlusega üksuste hangitud toorme tollimaksuvabastused ei olnud esialgselt tasakaalustavad.

| (38) | Käesoleval juhul ei esitanud taotluse esitaja vastavaid tõendeid. Sellega seoses tuleb märkida, et taotluse esitaja müüs vaatlusalust toodet ka siseturul, st et kõiki tollimaksuvabalt hangitud sisendmaterjale ei kasutatud eksporditavate toodete tootmiseks. Lisaks põhjustab fakt, et India seaduste kohaselt ei ole EOUd kohustatud seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga, olulise asjaolude erinevuse võrreldes esialgse uurimisega. Seetõttu lähtuti käesoleval juhul kava hindamisel algmääruse artikli 22 lõikest 4, mille kohaselt tuleb uusi asjaolusid arvesse võtta. Niisiis leiab kinnitust tehtud järeldus, et ekspordisuunitlusega üksusi ei saa pidada lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks. |
| --- | --- |

(38)

Käesoleval juhul ei esitanud taotluse esitaja vastavaid tõendeid. Sellega seoses tuleb märkida, et taotluse esitaja müüs vaatlusalust toodet ka siseturul, st et kõiki tollimaksuvabalt hangitud sisendmaterjale ei kasutatud eksporditavate toodete tootmiseks. Lisaks põhjustab fakt, et India seaduste kohaselt ei ole EOUd kohustatud seostama iga impordisaadetist vastava tulemuseks oleva toote sihtpunktiga, olulise asjaolude erinevuse võrreldes esialgse uurimisega. Seetõttu lähtuti käesoleval juhul kava hindamisel algmääruse artikli 22 lõikest 4, mille kohaselt tuleb uusi asjaolusid arvesse võtta. Niisiis leiab kinnitust tehtud järeldus, et ekspordisuunitlusega üksusi ei saa pidada lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (39) | Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendavate tagastamise süsteemide puudumisel on tasakaalustatav kasu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ning tagastatud müügimaks ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastus uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(39)

Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendavate tagastamise süsteemide puudumisel on tasakaalustatav kasu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ning tagastatud müügimaks ja kütteõlilt makstud tollimaksu tagastus uurimisperioodi jooksul.

| (40) | Avalikustamise järel väitis taotluse esitaja, et subsiidiumisumma, kaasa arvatud mittekorduvate subsiidiumide intresside korrigeerimised, tuleks arvutada ainult nende läbivaatamisega seotud uurimise seitsme kuu põhjal, mil taotluse esitaja oli kaubanduslikult tegev. Alternatiivse võimalusena soovis taotluse esitaja, et arvestataks 10kuulist ajavahemikku, mis sisaldaks tootmise katseperioodi. |
| --- | --- |

(40)

Avalikustamise järel väitis taotluse esitaja, et subsiidiumisumma, kaasa arvatud mittekorduvate subsiidiumide intresside korrigeerimised, tuleks arvutada ainult nende läbivaatamisega seotud uurimise seitsme kuu põhjal, mil taotluse esitaja oli kaubanduslikult tegev. Alternatiivse võimalusena soovis taotluse esitaja, et arvestataks 10kuulist ajavahemikku, mis sisaldaks tootmise katseperioodi.

| (41) | Vastavalt algmääruse artiklile 5 arvutatakse tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodi jooksul on kindlaks tehtud. Vastavalt samale sättele ja EÜ üldisele tavale, oli kordusuurimisperioodi pikkuseks 12 kuud ning sellel perioodil põhinevad kõik järeldused. Algmääruses ei ole sätestatud, et äriühingu käivitamisetappi ei arvestata. Seetõttu lükati taotluse esitaja väide tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt algmääruse artiklile 5 arvutatakse tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodi jooksul on kindlaks tehtud. Vastavalt samale sättele ja EÜ üldisele tavale, oli kordusuurimisperioodi pikkuseks 12 kuud ning sellel perioodil põhinevad kõik järeldused. Algmääruses ei ole sätestatud, et äriühingu käivitamisetappi ei arvestata. Seetõttu lükati taotluse esitaja väide tagasi.

i)   Toorainete vabastamine impordimaksust (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ning müügimaksu tagastamine

| (42) | Taotluse esitaja saadud subsiidiumisummad arvutati uurimisperioodi vältel tootmissektorile imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude alusel (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ja selles sektoris tagastatud müügimaksude ning kütteõlilt makstud tollimaksude tagastuse alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 12,6 % |
| --- | --- |

(42)

Taotluse esitaja saadud subsiidiumisummad arvutati uurimisperioodi vältel tootmissektorile imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude alusel (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) ja selles sektoris tagastatud müügimaksude ning kütteõlilt makstud tollimaksude tagastuse alusel. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 12,6 %

| (43) | Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et murru lugejana tuleks kasutada ainult vahetult vaatlusaluse tootega seotud subsiidiumi. Taotluse esitaja toodab väheses koguses vaatlusalusest tootest madalama viskoossusega polüetüleentereftalaati ja vahesaadusena amorfseid PET-laaste, millest kumbki ei kuulu selles uurimises vaadeldavate toodete alla. Tehti ettepanek teha subsiidiumisumma kindlaks vaatlusaluse toote käibe ja kogukäibe põhjal. |
| --- | --- |

(43)

Sellega seoses väitis taotluse esitaja, et murru lugejana tuleks kasutada ainult vahetult vaatlusaluse tootega seotud subsiidiumi. Taotluse esitaja toodab väheses koguses vaatlusalusest tootest madalama viskoossusega polüetüleentereftalaati ja vahesaadusena amorfseid PET-laaste, millest kumbki ei kuulu selles uurimises vaadeldavate toodete alla. Tehti ettepanek teha subsiidiumisumma kindlaks vaatlusaluse toote käibe ja kogukäibe põhjal.

| (44) | Siiski tuleb märkida, et erinevaid sisendmaterjale ei saa iseenesest siduda vaatlusaluse toote, madalama viskoossusega PETiga või vahesaadusega, sest kõigi kolme liigi tootmiseks võib kasutada üht sisendmaterjali. Nagu on sätestatud põhjendustes 32 ja 38, ei ole olemas süsteemi sisendmaterjalide lõppsihtkohta kontrollimiseks. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 määrati nii lugeja kui nimetaja kogu taotluse esitaja tootevaliku põhjal, et teha kindlaks vaatlusaluse tootega seotud subsiidiumiosa. Taotluse esitaja ei tõendanud, et mõni muu meetod võik viia täpsema tulemuseni. Eriti tuleks märkida, et isegi kui väidet aktsepteeritaks, väheneks nimetaja proportsionaalselt, mis viiks sama lõpptulemuseni. |
| --- | --- |

(44)

Siiski tuleb märkida, et erinevaid sisendmaterjale ei saa iseenesest siduda vaatlusaluse toote, madalama viskoossusega PETiga või vahesaadusega, sest kõigi kolme liigi tootmiseks võib kasutada üht sisendmaterjali. Nagu on sätestatud põhjendustes 32 ja 38, ei ole olemas süsteemi sisendmaterjalide lõppsihtkohta kontrollimiseks. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 määrati nii lugeja kui nimetaja kogu taotluse esitaja tootevaliku põhjal, et teha kindlaks vaatlusaluse tootega seotud subsiidiumiosa. Taotluse esitaja ei tõendanud, et mõni muu meetod võik viia täpsema tulemuseni. Eriti tuleks märkida, et isegi kui väidet aktsepteeritaks, väheneks nimetaja proportsionaalselt, mis viiks sama lõpptulemuseni.

ii)   Kapitalikaupade vabastamine impordimaksust (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks)

| (45) | Erinevalt toorainest ei sisaldu kapitalikaubad füüsiliselt valmiskaupades. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutatakse uurimisaluse ettevõtte kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale (nt 18,465 aastat); sel juhul oleks ümardatud amortisatsiooninorm 5,42 %. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uuritaval perioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja saajapoolset kasu kogu nimetatud kava raames. Lisatud intressimäär põhines läbivaatamise uurimisperioodi jooksul Indias kehtinud turuintressimääral. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 0,9 %. |
| --- | --- |

(45)

Erinevalt toorainest ei sisaldu kapitalikaubad füüsiliselt valmiskaupades. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutatakse uurimisaluse ettevõtte kasu imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu põhjal, jagades selle summa vaatlusalust toodet tootvas tööstuses kasutatavate vastavate kapitalikaupade tavalisele amortiseerumisajale (nt 18,465 aastat); sel juhul oleks ümardatud amortisatsiooninorm 5,42 %. Niiviisi arvutatud summale lisatakse uuritaval perioodil lisandunud intress, et summa kajastaks soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul ja saajapoolset kasu kogu nimetatud kava raames. Lisatud intressimäär põhines läbivaatamise uurimisperioodi jooksul Indias kehtinud turuintressimääral. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvestati sellest summast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sellisel moel saadud subsiidiumi määr oli 0,9 %.

| (46) | Avalikustamise järel soovis taotluse esitaja, et kasutataks konkreetse äriühingu amortiseerumisaega 18,93 aastat, mitte 18,465 aastat, mis on algselt kehtestatud amortiseerumisaja ja konkreetse äriühingu amortiseerumisaja kaalutud keskmine. Lisaks väitis taotluse esitaja, et konkreetse äriühingu amortiseerumisaeg vastab asjaomase tööstusharu standardile tänapäeva Indias. |
| --- | --- |

(46)

Avalikustamise järel soovis taotluse esitaja, et kasutataks konkreetse äriühingu amortiseerumisaega 18,93 aastat, mitte 18,465 aastat, mis on algselt kehtestatud amortiseerumisaja ja konkreetse äriühingu amortiseerumisaja kaalutud keskmine. Lisaks väitis taotluse esitaja, et konkreetse äriühingu amortiseerumisaeg vastab asjaomase tööstusharu standardile tänapäeva Indias.

| (47) | Siiski on algmääruse artikli 7 lõikes 3 sätestatud, et lähtuda tuleb normaalsest, s.o keskmisest amortiseerumisajast, mitte konkreetse äriühingu amortiseerumisajast. Lisaks ei tõendanud taotluse esitaja, et kõnealuse tööstusharu amortiseerumisstandard oleks üldiselt tõusnud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Siiski on algmääruse artikli 7 lõikes 3 sätestatud, et lähtuda tuleb normaalsest, s.o keskmisest amortiseerumisajast, mitte konkreetse äriühingu amortiseerumisajast. Lisaks ei tõendanud taotluse esitaja, et kõnealuse tööstusharu amortiseerumisstandard oleks üldiselt tõusnud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (48) | Taotluse esitaja väitis, et subsiidiumimäära arvutamisel ei oleks tohtinud amortisatsiooninormi ümardada. |
| --- | --- |

(48)

Taotluse esitaja väitis, et subsiidiumimäära arvutamisel ei oleks tohtinud amortisatsiooninormi ümardada.

| (49) | Siiski tuleb märkida, et ümardamisel ei ole mingit seost lõpptulemusega, seetõttu ei ole sellel märkusel mingit tähendust. |
| --- | --- |

(49)

Siiski tuleb märkida, et ümardamisel ei ole mingit seost lõpptulemusega, seetõttu ei ole sellel märkusel mingit tähendust.

| (50) | Seega oli kogu EOUS subsiidiumimäär taotluse esitaja puhul 13,5 %. |
| --- | --- |

(50)

Seega oli kogu EOUS subsiidiumimäär taotluse esitaja puhul 13,5 %.

2.2.   ALGSELT UURITUD KAVAD, MIDA ÄRIÜHING EI KASUTANUD

2.2.1.   Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS)

| (51) | Taotluse esitaja ei ole kasutanud DEPBS kavast tulenevaid soodustusi. |
| --- | --- |

(51)

Taotluse esitaja ei ole kasutanud DEPBS kavast tulenevaid soodustusi.

2.2.2.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

| (52) | Tuvastati, et taotluse esitaja ei ole importinud kapitalikaupu EPCGS kava kohaselt ning ei ole seega kasutanud EPCGS kavast tulenevaid soodustusi. |
| --- | --- |

(52)

Tuvastati, et taotluse esitaja ei ole importinud kapitalikaupu EPCGS kava kohaselt ning ei ole seega kasutanud EPCGS kavast tulenevaid soodustusi.

2.2.3.   Tulumaksuvabastuse kava

| (53) | Kuna maksustavat tulu ei olnud, ei saanud taotluse esitaja 1961. aasta tulumaksuseaduse jaotise 10B alusel tulumaksuvabastust kordusuurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(53)

Kuna maksustavat tulu ei olnud, ei saanud taotluse esitaja 1961. aasta tulumaksuseaduse jaotise 10B alusel tulumaksuvabastust kordusuurimisperioodi jooksul.

2.3.   MUUD TASAKAALUSTAVAD KAVAD, MIDA ÄRIÜHING ON ASJAOMASE TOOTEGA SEOSES KASUTANUD

2.3.1.   Ekspordi krediteerimise kava (ECS)

a)   Õiguslik alus

| (54) | ECS põhineb 1949. aasta India pangandusseaduse (Indian Banking Regulation Act) jaotistel 21 ja 35 A, mille alusel võib India reservpank (RBI) juhtida kommertspankade ekspordikrediite. |
| --- | --- |

(54)

ECS põhineb 1949. aasta India pangandusseaduse (Indian Banking Regulation Act) jaotistel 21 ja 35 A, mille alusel võib India reservpank (RBI) juhtida kommertspankade ekspordikrediite.

| (55) | Kava üksikasjad on esitatud RBI koondringkirjas nr 5/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ning IECD koondringkirjas nr 4/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud India kõikidele kommertspankadele. |
| --- | --- |

(55)

Kava üksikasjad on esitatud RBI koondringkirjas nr 5/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ning IECD koondringkirjas nr 4/04.02.02/2002-03 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud India kõikidele kommertspankadele.

b)   Toetuse saamise tingimused

| (56) | Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(56)

Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.

c)   Rakendamine

| (57) | Selle kava raames kehtestab RBI ekspordikrediidile nii India ruupiates kui välisvaluutas kohustuslikud intressi ülemmäärad, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda, eesmärgiga teha laen eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise intressimääraga. ECS koosneb kahest alakavast, veoeelse ekspordikrediidi kavast (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, mis pakub käibekapitalikrediiti eesmärgiga rahastada ekspordiga seotud võlgnevust. Samuti on RBI andnud pankadele korralduse suunata teatav summa kogulaenust ekspordi finantseerimiseks. |
| --- | --- |

(57)

Selle kava raames kehtestab RBI ekspordikrediidile nii India ruupiates kui välisvaluutas kohustuslikud intressi ülemmäärad, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda, eesmärgiga teha laen eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise intressimääraga. ECS koosneb kahest alakavast, veoeelse ekspordikrediidi kavast (pakkimislaen), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, mis pakub käibekapitalikrediiti eesmärgiga rahastada ekspordiga seotud võlgnevust. Samuti on RBI andnud pankadele korralduse suunata teatav summa kogulaenust ekspordi finantseerimiseks.

| (58) | RBI koondringkirjade tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude intressimääradega (sularahalaenud), mille suuruse määrab selgelt turu olukord. Selles osas märgitakse koondringkirjas “Ekspordikrediit ruupiates”: “käesolevas ringkirjas esitatud eksportijatele antavad laenuintresside ülemmäärad on madalamad maksimaalsetest laenumääradest, mida küsitakse tavapärastelt laenuvõtjatelt ning seetõttu on tegemist soodusintressiga”. |
| --- | --- |

(58)

RBI koondringkirjade tulemusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsa intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude intressimääradega (sularahalaenud), mille suuruse määrab selgelt turu olukord. Selles osas märgitakse koondringkirjas “Ekspordikrediit ruupiates”: “käesolevas ringkirjas esitatud eksportijatele antavad laenuintresside ülemmäärad on madalamad maksimaalsetest laenumääradest, mida küsitakse tavapärastelt laenuvõtjatelt ning seetõttu on tegemist soodusintressiga”.

| (59) | Taotluse esitaja sai tänu RBI koondringkirjadele ECS jaoks soodsamaid intressimäärasid võrreldes sularahalaenude intressimääradega. |
| --- | --- |

(59)

Taotluse esitaja sai tänu RBI koondringkirjadele ECS jaoks soodsamaid intressimäärasid võrreldes sularahalaenude intressimääradega.

d)   Kokkuvõtted ECS kohta

| (60) | Esiteks vähendab ECS krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 55 mainitud RBI koondringkirjades eksportija intressikulusid, võrreldes nende laenukuludega, mida kujundavad turutingimused, ning annab algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses eksportijale soodustusi. Teiseks ja hoolimata sellest, et ECS sooduslaene annavad kommertspangad, on see soodustus valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus (ASCM) ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid ainult valitsuse korralduses algmääruse artikli 2 lõike 1 taanetes i, ii ja iii sätestatud funktsioonide teostamiseks. RBI on avalik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 esitatud valitsuse definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI-l on õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud teatud tingimustega, nende seas ekspordilaenude intressi ülemmäärad, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI korraldused selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See korraldus kohustab kommertspankasid täitma neid funktsioone, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandes i – käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavaolukorras valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine suuresti valitsuste tavalisest menetlusest, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandega iv. Seda subsiidiumi peetakse spetsiifiliseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(60)

Esiteks vähendab ECS krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 55 mainitud RBI koondringkirjades eksportija intressikulusid, võrreldes nende laenukuludega, mida kujundavad turutingimused, ning annab algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses eksportijale soodustusi. Teiseks ja hoolimata sellest, et ECS sooduslaene annavad kommertspangad, on see soodustus valitsuse finantstoetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus (ASCM) ei nõuta, et subsiidium peaks kajastuma riigieelarves (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid ainult valitsuse korralduses algmääruse artikli 2 lõike 1 taanetes i, ii ja iii sätestatud funktsioonide teostamiseks. RBI on avalik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 esitatud valitsuse definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI-l on õigus anda korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud teatud tingimustega, nende seas ekspordilaenude intressi ülemmäärad, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjades ning RBI korraldused selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. See korraldus kohustab kommertspankasid täitma neid funktsioone, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandes i – käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavaolukorras valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine suuresti valitsuste tavalisest menetlusest, mis on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taandega iv. Seda subsiidiumi peetakse spetsiifiliseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (61) | Subsiidiumisumma arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul makstud ekspordilaenuintressi ning taotluse esitaja tavapärase kommertslaenu intressimäära erinevuse põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele läbivaatamise uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. ECS kava subsiidiumid on niimoodi arvutatuna 0,4 %. |
| --- | --- |

(61)

Subsiidiumisumma arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul makstud ekspordilaenuintressi ning taotluse esitaja tavapärase kommertslaenu intressimäära erinevuse põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud ekspordikäibele läbivaatamise uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. ECS kava subsiidiumid on niimoodi arvutatuna 0,4 %.

2.3.2.   Lääne-Bengali sooduskava (WBIS)

| (62) | WBIS kava üksikasjalik kirjeldus on sätestatud Lääne-Bengali osariigi kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 588-CI/H (WBIS 1999), mis on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Uuringu käigus leiti, et taotluse esitaja saadud kasu ei olnud märkimisväärne ning seetõttu WBIS kava rohkem ei analüüsitud. |
| --- | --- |

(62)

WBIS kava üksikasjalik kirjeldus on sätestatud Lääne-Bengali osariigi kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 588-CI/H (WBIS 1999), mis on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I (WBIS 2004). Uuringu käigus leiti, et taotluse esitaja saadud kasu ei olnud märkimisväärne ning seetõttu WBIS kava rohkem ei analüüsitud.

3.   TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE KOGUSUMMA

| (63) | Võttes arvesse eespool nimetatud kavade lõplikke tulemusi, on tasakaalustavate subsiidiumide määr taotluse esitaja puhul järgmine: | ECS | EOUS | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 0,4 % | 13,5 % | 13,9 % |

(63)

Võttes arvesse eespool nimetatud kavade lõplikke tulemusi, on tasakaalustavate subsiidiumide määr taotluse esitaja puhul järgmine:

ECS

EOUS

Kokku

South Asian Petrochem Limited

0,4 %

13,5 %

13,9 %

E.   LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE

| (64) | Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1 peaks tasakaalustava tollimaksu summa olema tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummast väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tehtava kahju kõrvaldamiseks. Esialgsel uurimise käigus kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldav hinnatase, mis on 44,3 %, mis on suurem kui taotluse esitaja suhtes kehtestatud subsiidiumimäär. |
| --- | --- |

(64)

Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1 peaks tasakaalustava tollimaksu summa olema tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummast väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tehtava kahju kõrvaldamiseks. Esialgsel uurimise käigus kehtestati kahju kõrvaldamist võimaldav hinnatase, mis on 44,3 %, mis on suurem kui taotluse esitaja suhtes kehtestatud subsiidiumimäär.

| (65) | Läbivaatamisega seotud uuringu tulemuste põhjal otsustati, et vaatlusaluse toote suhtes, mida toodab ja ekspordib ühendusse taotluse esitaja, tuleks kohaldada tasakaalustavat tollimaksu tasemel, mis vastab kõnealuse äriühingu jaoks kehtestatud subsiidiumide individuaalsetele summadele, s.o 13,9 %. Kuna määrusega (EÜ) nr 2603/2000 kehtestatud tollimaks on koguseline tollimaks tonni kohta, siis tuleb eespool nimetatud taotluse esitaja tollimaks muuta samuti koguseliseks tollimaksuks, mis on 106,5 EUR tonni kohta. |
| --- | --- |

(65)

Läbivaatamisega seotud uuringu tulemuste põhjal otsustati, et vaatlusaluse toote suhtes, mida toodab ja ekspordib ühendusse taotluse esitaja, tuleks kohaldada tasakaalustavat tollimaksu tasemel, mis vastab kõnealuse äriühingu jaoks kehtestatud subsiidiumide individuaalsetele summadele, s.o 13,9 %. Kuna määrusega (EÜ) nr 2603/2000 kehtestatud tollimaks on koguseline tollimaks tonni kohta, siis tuleb eespool nimetatud taotluse esitaja tollimaks muuta samuti koguseliseks tollimaksuks, mis on 106,5 EUR tonni kohta.

| (66) | Määrust (EMÜ) nr 2603/2000 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(66)

Määrust (EMÜ) nr 2603/2000 tuleks vastavalt muuta.

F.   KOHUSTUSED

| (67) | Taotluse esitaja tegi ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks vaatlusaluse toote ekspordi suhtes ühendusse vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1. |
| --- | --- |

(67)

Taotluse esitaja tegi ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks vaatlusaluse toote ekspordi suhtes ühendusse vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 1.

| (68) | Pärast sellise ettepaneku kontrollimist leidis komisjon, et kõnealune kohustus on vastuvõetav, sest see kõrvaldaks subsideerimise kahjustava mõju. Veel enam, regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida taotluse esitaja kohustus esitama, võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Kõnealuse toote iseloom ja taotluse esitaja müügistruktuur on sellised, et komisjoni arvates ei ole kohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline. |
| --- | --- |

(68)

Pärast sellise ettepaneku kontrollimist leidis komisjon, et kõnealune kohustus on vastuvõetav, sest see kõrvaldaks subsideerimise kahjustava mõju. Veel enam, regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida taotluse esitaja kohustus esitama, võimaldavad komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Kõnealuse toote iseloom ja taotluse esitaja müügistruktuur on sellised, et komisjoni arvates ei ole kohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline.

| (69) | Kohustuste tõhusa järgimise ja järelevalve tagamine eeldab, et kohustusele vastava vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse määruse (EÜ) nr 2603/2000 lisas loetletud teavet sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud taotluse esitaja. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane tasakaalustava tollimaksu määr, et tagada kohustuste tõhus täitmine. |
| --- | --- |

(69)

Kohustuste tõhusa järgimise ja järelevalve tagamine eeldab, et kohustusele vastava vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse määruse (EÜ) nr 2603/2000 lisas loetletud teavet sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud taotluse esitaja. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane tasakaalustava tollimaksu määr, et tagada kohustuste tõhus täitmine.

| (70) | Kohustuste rikkumise või kohustustest loobumise puhul võib kohaldada tasakaalustavat tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 13 lõigetele 9 ja 10. |
| --- | --- |

(70)

Kohustuste rikkumise või kohustustest loobumise puhul võib kohaldada tasakaalustavat tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 13 lõigetele 9 ja 10.

G.   MEETMETE TEATAVAKSTEGEMINE JA KEHTIVUSAEG

| (71) | Taotluse esitajat ja India valitsust teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel sooviti teha ettepanek määruse nr 2603/2000 muutmiseks, ning neile anti võimalus arvamust avaldada. Arvamust avaldas ainult taotluse esitaja, eriti EOUS asjus, millele on vastatud osa 2.1.1 punkti d vastavates järeldustes, |
| --- | --- |

(71)

Taotluse esitajat ja India valitsust teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel sooviti teha ettepanek määruse nr 2603/2000 muutmiseks, ning neile anti võimalus arvamust avaldada. Arvamust avaldas ainult taotluse esitaja, eriti EOUS asjus, millele on vastatud osa 2.1.1 punkti d vastavates järeldustes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2603/2000 muudetakse järgmiselt:

| a) | artikli 1 lõikes 3 olevasse tabelisse lisatakse India tootjate alla järgmine tekst:








  Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks
  (EUR tonni kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “India | South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585” |

a)

artikli 1 lõikes 3 olevasse tabelisse lisatakse India tootjate alla järgmine tekst:

Riik

Äriühing

Lõplik tollimaks

(EUR tonni kohta)

TARICi lisakood

“India

South Asian Petrochem Limited

106,5

A585”

| b) | artikli 2 lõikes 3 olevasse tabelisse lisatakse India tootjate alla järgmine tekst:







  Äriühing | Riik | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| “South Asian Petrochem Limited | India | A585” |

b)

artikli 2 lõikes 3 olevasse tabelisse lisatakse India tootjate alla järgmine tekst:

Äriühing

Riik

TARICi lisakood

“South Asian Petrochem Limited

India

A585”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 6. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

A. DARLING

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 822/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 3).

2

(3)  ELT C 8, 12.1.2005, lk 2.

3

(4)  India kaubandus- ja tööstusministeeriumi teadaanne nr 1/2002-07, 31.3.2002.

4

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/10

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1646/2005,

6. oktoober 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000, millega kehtestatakse teatava, muuhulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva teatava polüetüleentereftalaadi, mille viskoossuskoefitsient vastavalt DIN-standardile (Deutsche Industrienorm) 53728 on vähemalt 78 ml/g ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi 3907 60 20 all (edaspidi “vaatlusalune toode”), impordi suhtes. Meetmetena kehtestati koguseline tollimaksumäär 181,7 EUR tonni kohta, välja arvatud mitmest konkreetselt nimetatud äriühingust pärinev import, mille suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärineva teatava polüetüleentereftalaadi, mille viskoossuskoefitsient vastavalt DIN-standardile (Deutsche Industrienorm) 53728 on vähemalt 78 ml/g ning mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodi 3907 60 20 all (edaspidi “vaatlusalune toode”), impordi suhtes. Meetmetena kehtestati koguseline tollimaksumäär 181,7 EUR tonni kohta, välja arvatud mitmest konkreetselt nimetatud äriühingust pärinev import, mille suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (2) | Samas kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (3) lõpliku tasakaalustava tollimaksu 41,3 EUR tonni kohta Indiast pärineva samasuguse toote impordi suhtes ühendusse, välja arvatud mitmest konkreetselt nimetatud äriühingust pärinev import, mille suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(2)

Samas kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (3) lõpliku tasakaalustava tollimaksu 41,3 EUR tonni kohta Indiast pärineva samasuguse toote impordi suhtes ühendusse, välja arvatud mitmest konkreetselt nimetatud äriühingust pärinev import, mille suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

B.   PRAEGUNE MENETLUS

1.   Läbivaatamise taotlus

| (3) | Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai komisjon taotluse India eksportivalt tootjalt South Asian Petrochem Limited (edaspidi “äriühing”) määruse (EÜ) nr 2604/2000 kohase uue eksportija läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Äriühing väitis, et ta ei ole seotud ühegi India eksportiva tootjaga, kelle suhtes seoses vaatlusaluse tootega kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Peale selle väitis ta, et esialgse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999) ei olnud ta vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud, kuid oli seda teinud pärast kõnealuse perioodi lõppu. |
| --- | --- |

(3)

Pärast lõplike meetmete kehtestamist sai komisjon taotluse India eksportivalt tootjalt South Asian Petrochem Limited (edaspidi “äriühing”) määruse (EÜ) nr 2604/2000 kohase uue eksportija läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4. Äriühing väitis, et ta ei ole seotud ühegi India eksportiva tootjaga, kelle suhtes seoses vaatlusaluse tootega kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid. Peale selle väitis ta, et esialgse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 1998 kuni 30. septembrini 1999) ei olnud ta vaatlusalust toodet ühendusse eksportinud, kuid oli seda teinud pärast kõnealuse perioodi lõppu.

2.   Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamine

| (4) | Komisjon vaatas läbi äriühingu poolt esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast võimaluse andmist ühenduse asjaomasele tööstusele oma arvamuse esitamiseks, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 33/2005 (4) määruse (EÜ) nr 2604/2000 läbivaatamise äriühingu suhtes ning alustas uurimist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas läbi äriühingu poolt esitatud tõendid ja pidas neid piisavaks, et põhjendada läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast võimaluse andmist ühenduse asjaomasele tööstusele oma arvamuse esitamiseks, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 33/2005 (4) määruse (EÜ) nr 2604/2000 läbivaatamise äriühingu suhtes ning alustas uurimist.

| (5) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 33/2005 tunnistati kehtetuks kõnealuse äriühingu poolt toodetud ja ühendusse ekspordiks suunatud vaatlusaluse toote impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 2604/2000 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks. Samaaegselt anti algmääruse artikli 14 lõike 5 alusel tolliasutustele suunised asjakohaste sammude astumiseks, et see import registreerida. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 33/2005 tunnistati kehtetuks kõnealuse äriühingu poolt toodetud ja ühendusse ekspordiks suunatud vaatlusaluse toote impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 2604/2000 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks. Samaaegselt anti algmääruse artikli 14 lõike 5 alusel tolliasutustele suunised asjakohaste sammude astumiseks, et see import registreerida.

| (6) | Samal ajal ja samadel alustel algatas komisjon pärast taotluse saamist äriühingult määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise vastavalt nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (5) artiklile 20. |
| --- | --- |

(6)

Samal ajal ja samadel alustel algatas komisjon pärast taotluse saamist äriühingult määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise vastavalt nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (5) artiklile 20.

3.   Huvitatud pooled

| (7) | Komisjon andis asjaomasele äriühingule ja India (edaspidi “ekspordiriik”) esindajatele ametlikult teada uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest. Peale selle andis komisjon otseselt asjassepuutuvatele pooltele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Komisjonile ei esitatud ühtki taotlust. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon andis asjaomasele äriühingule ja India (edaspidi “ekspordiriik”) esindajatele ametlikult teada uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest. Peale selle andis komisjon otseselt asjassepuutuvatele pooltele võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Komisjonile ei esitatud ühtki taotlust.

| (8) | Komisjon saatis asjaomasele äriühingule küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja turumajandusliku staatuse kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Äriühingu ruumidesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis asjaomasele äriühingule küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja turumajandusliku staatuse kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Äriühingu ruumidesse tehti kontrollkäik.

4.   Uurimisperiood

| (9) | Dumpingu uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2003 kuni 30. septembrini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”).

C.   UURIMISTULEMUSED

1.   Uue eksportija kõlblikkus

| (10) | Uurimine kinnitas, et taotleja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote ühendusse eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku. |
| --- | --- |

(10)

Uurimine kinnitas, et taotleja ei olnud eksportinud vaatlusalust toodet esialgse uurimisperioodi jooksul ja et ta oli alustanud vaatlusaluse toote ühendusse eksportimist pärast nimetatud ajavahemikku.

| (11) | Lisaks sellele suutis kõnealune äriühing piisavalt tõendada, et tal ei olnud mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid India eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote osas kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks sellele suutis kõnealune äriühing piisavalt tõendada, et tal ei olnud mingeid otseseid ega kaudseid sidemeid India eksportivate tootjatega, kelle suhtes kohaldatakse vaatlusaluse toote osas kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

| (12) | Sellest tulenevalt kinnitatakse, et asjaomast äriühingut tuleks käsitleda uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema jaoks määrata individuaalne dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(12)

Sellest tulenevalt kinnitatakse, et asjaomast äriühingut tuleks käsitleda uue eksportijana vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja seega tuleks tema jaoks määrata individuaalne dumpingumarginaal.

2.   Dumping

| (13) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas kõnealuse äriühingu polüetüleentereftalaadi omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes selle toote ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahuga. Kuna omamaine müük moodustas üle 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust, loeti see tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon kõigepealt, kas kõnealuse äriühingu polüetüleentereftalaadi omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline võrreldes selle toote ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahuga. Kuna omamaine müük moodustas üle 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust, loeti see tüüpiliseks.

| (14) | Seejärel tehti kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdavad polüetüleentereftalaadi liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(14)

Seejärel tehti kindlaks need äriühingu poolt omamaisel turul müüdavad polüetüleentereftalaadi liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (15) | Uurimise tulemused näitasid, et ainult kaks ühendusse ekspordiks suunatud tooteliiki olid omamaisel turul müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Seejärel uuriti nende kummagi tooteliigi puhul, kas omamaine müük on eksportmüügiga võrreldes piisavalt tüüpiline. Kuna kummagi tooteliigi omamaine müük oli märkimisväärselt üle 5 %, loeti mõlemad tooteliigid tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(15)

Uurimise tulemused näitasid, et ainult kaks ühendusse ekspordiks suunatud tooteliiki olid omamaisel turul müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Seejärel uuriti nende kummagi tooteliigi puhul, kas omamaine müük on eksportmüügiga võrreldes piisavalt tüüpiline. Kuna kummagi tooteliigi omamaine müük oli märkimisväärselt üle 5 %, loeti mõlemad tooteliigid tüüpiliseks.

| (16) | Samuti tehti kindlaks, kas kummagi tooteliigi omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ning määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud samasuguse toote müük (tulutoov müük) sõltumatutele klientidele. Kuna vaatlusaluse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 %, kuid siiski üle 10 % müügi kogumahust, määrati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub kummagi tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(16)

Samuti tehti kindlaks, kas kummagi tooteliigi omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus ning määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud samasuguse toote müük (tulutoov müük) sõltumatutele klientidele. Kuna vaatlusaluse toote tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 %, kuid siiski üle 10 % müügi kogumahust, määrati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna alusel, mis võrdub kummagi tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

| (17) | Kuna vaatlusaluse toote kogu eksport suunati otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. |
| --- | --- |

(17)

Kuna vaatlusaluse toote kogu eksport suunati otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

| (18) | Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (19) | Nõustuti kõigi kõnealuse äriühingu taotletud eksportmüügi kohandustega. Kohandused käsitlesid vahendustasusid, maismaa- ja merevedude kulusid, kindlustus-, käitlemis-, pakendamis- ja pangakulusid. |
| --- | --- |

(19)

Nõustuti kõigi kõnealuse äriühingu taotletud eksportmüügi kohandustega. Kohandused käsitlesid vahendustasusid, maismaa- ja merevedude kulusid, kindlustus-, käitlemis-, pakendamis- ja pangakulusid.

| (20) | Nõustuti omamaise müügi kohandustega, mis käsitlesid vahendustasusid, maismaavedude, kindlustus-, pakendamis- ja pangakulusid. Siiski lükati tagasi äriühingu taotletud impordimaksude ja kaudsete maksude kohandused (algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel) ja filiaalide kulutuste kohandused (algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k alusel) põhjustel, mis on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(20)

Nõustuti omamaise müügi kohandustega, mis käsitlesid vahendustasusid, maismaavedude, kindlustus-, pakendamis- ja pangakulusid. Siiski lükati tagasi äriühingu taotletud impordimaksude ja kaudsete maksude kohandused (algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel) ja filiaalide kulutuste kohandused (algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k alusel) põhjustel, mis on esitatud allpool.

| (21) | Kaudsete maksude kohanduse taotlus põhineb väitel, et äriühingu omamaised kliendid on vaatlusaluse toote ostmisel omamaiselt turult maksnud hüvitamatut aktsiisimaksu, samas kui eksportmüügi kliendid sellist maksu ei maksa. Normaalväärtuse kohandamist taotleti nimetatud hüvitamatu aktsiisimaksu suuruses summas. Siiski määrati normaalväärtus kindlaks võrdluses ekspordihinnaga omamaise müügi netohindade alusel ilma maksudeta. Seetõttu ei sisaldanud normaalväärtus aktsiisimakse, mis võinuksid mõjutada hindu ja hindade võrreldavust algmääruse artikli 2 lõikes 10 määratletud tähenduses. Lisaks sellele otsustati, et eksportiva tootja omamaiste klientide maksukohustuste puhul ei ole õigust taotleda korrigeerimist algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel, kuna seda maksu ei tasuta samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest. Äriühingu omamaised kliendid maksavad aktsiisimaksu äriühingu netomüügihindade pealt ning see ei mõjuta äriühingu tootmiskulusid ja hindade kujunemist. Kuna omamaise ja ekspordituru kaudsete maksude erinevusi oli juba arvesse võetud äriühingu omamaise netomüügihindade ja ekspordi netomüügihindade võrdlemise teel, lükati äriühingu kohandustaotlus tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Kaudsete maksude kohanduse taotlus põhineb väitel, et äriühingu omamaised kliendid on vaatlusaluse toote ostmisel omamaiselt turult maksnud hüvitamatut aktsiisimaksu, samas kui eksportmüügi kliendid sellist maksu ei maksa. Normaalväärtuse kohandamist taotleti nimetatud hüvitamatu aktsiisimaksu suuruses summas. Siiski määrati normaalväärtus kindlaks võrdluses ekspordihinnaga omamaise müügi netohindade alusel ilma maksudeta. Seetõttu ei sisaldanud normaalväärtus aktsiisimakse, mis võinuksid mõjutada hindu ja hindade võrreldavust algmääruse artikli 2 lõikes 10 määratletud tähenduses. Lisaks sellele otsustati, et eksportiva tootja omamaiste klientide maksukohustuste puhul ei ole õigust taotleda korrigeerimist algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel, kuna seda maksu ei tasuta samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest. Äriühingu omamaised kliendid maksavad aktsiisimaksu äriühingu netomüügihindade pealt ning see ei mõjuta äriühingu tootmiskulusid ja hindade kujunemist. Kuna omamaise ja ekspordituru kaudsete maksude erinevusi oli juba arvesse võetud äriühingu omamaise netomüügihindade ja ekspordi netomüügihindade võrdlemise teel, lükati äriühingu kohandustaotlus tagasi.

| (22) | Uurimistulemuste avaldamisel väitis äriühing, et pole oluline, et normaalväärtuse ja eksporthinna võrdlus on tehtud netohindade alusel, st makse arvestamata. Lisaks väitis äriühing, et aktsiisimaksu tasutakse samasuguse toote eest ja see mõjutab hinnavõrdlust, kuna seega omamaised kliendid ei saa täielikku hüvitust ning peavad tegelikult tasuma osa aktsiisimaksust. Järelikult maksavad omamaise turu kliendid kõrgemat hinda kui ekspordituru kliendid. Siiski on seoses omamaiste hindade võtmisega normaalväärtuse arvutamise aluseks aktsiis juba välja arvatud ega avalda seega mõju hinna võrreldavusele. Lisaks sellele ei esitanud äriühing mingit teavet ega tõendeid näitamaks muude asjaolude mõju normaalväärtuse ja eksporthindade võrdlusele. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(22)

Uurimistulemuste avaldamisel väitis äriühing, et pole oluline, et normaalväärtuse ja eksporthinna võrdlus on tehtud netohindade alusel, st makse arvestamata. Lisaks väitis äriühing, et aktsiisimaksu tasutakse samasuguse toote eest ja see mõjutab hinnavõrdlust, kuna seega omamaised kliendid ei saa täielikku hüvitust ning peavad tegelikult tasuma osa aktsiisimaksust. Järelikult maksavad omamaise turu kliendid kõrgemat hinda kui ekspordituru kliendid. Siiski on seoses omamaiste hindade võtmisega normaalväärtuse arvutamise aluseks aktsiis juba välja arvatud ega avalda seega mõju hinna võrreldavusele. Lisaks sellele ei esitanud äriühing mingit teavet ega tõendeid näitamaks muude asjaolude mõju normaalväärtuse ja eksporthindade võrdlusele. Seepärast tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (23) | Imporditollimaksudest vabastamise taotlus põhineb väitel, et kui äriühing müüb vaatlusalust toodet omamaisel turul, tasutakse tooraine imporditollimaksud n.ö kõrgendatud aktsiisi näol. Mõiste “kõrgendatud aktsiis” tähendab kõnealuse äriühingu kui ekspordisuunitlusega üksuse suhtes kohaldatavat maksustamise eriskeemi, mis erineb teistest India äriühingute (kui mitte-ekspordisuunitlusega üksuste) puhul kasutatavatest skeemidest. Selle skeemi kohaselt on ekspordisuunitlusega äriühingud täielikult vabastatud tooraine imporditollimaksudest, kuid nad peavad maksma kõrgemat aktsiisi juhul, kui nad müüvad oma toodangut omamaisel turul. Kuna sellist aktsiisimäära ei kohaldata ekspordimüügi suhtes, taotles äriühing sellele vastavat normaalväärtuse kohandamist. Nimetatud taotlus lükati tagasi, sest äriühing ostis toorainet maksuvabalt, olenemata sellest, kas lõpptoodangut müüdi omamaisel turul või suunati ekspordiks. Seetõttu ei tasutud mingit impordimaksu samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest, kui need tooted olid ette nähtud omamaisel turul tarbimiseks, ning mingeid makse ei nõutud sisse ega tagastatud toote eksportimisel ühendusse, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b. Seega ei ilmnenud hinna võrreldavust mõjutavaid asjaolusid. Samuti märgiti, et äriühing ei suutnud tõendada, et ta oleks maksnud täiendavaid tollimakse või muid kaudseid makse peale aktsiisimaksu lõpptoote pealt, mida on kirjeldatud põhjenduses 20. Lõpuks ei olnud kuidagi võimalik selgelt kindlaks määrata omamaiselt turult ostetud ja imporditud tooraine koguseid ning seda, kas ja kui palju kumbagi kasutati lõpptoote valmistamiseks. |
| --- | --- |

(23)

Imporditollimaksudest vabastamise taotlus põhineb väitel, et kui äriühing müüb vaatlusalust toodet omamaisel turul, tasutakse tooraine imporditollimaksud n.ö kõrgendatud aktsiisi näol. Mõiste “kõrgendatud aktsiis” tähendab kõnealuse äriühingu kui ekspordisuunitlusega üksuse suhtes kohaldatavat maksustamise eriskeemi, mis erineb teistest India äriühingute (kui mitte-ekspordisuunitlusega üksuste) puhul kasutatavatest skeemidest. Selle skeemi kohaselt on ekspordisuunitlusega äriühingud täielikult vabastatud tooraine imporditollimaksudest, kuid nad peavad maksma kõrgemat aktsiisi juhul, kui nad müüvad oma toodangut omamaisel turul. Kuna sellist aktsiisimäära ei kohaldata ekspordimüügi suhtes, taotles äriühing sellele vastavat normaalväärtuse kohandamist. Nimetatud taotlus lükati tagasi, sest äriühing ostis toorainet maksuvabalt, olenemata sellest, kas lõpptoodangut müüdi omamaisel turul või suunati ekspordiks. Seetõttu ei tasutud mingit impordimaksu samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest, kui need tooted olid ette nähtud omamaisel turul tarbimiseks, ning mingeid makse ei nõutud sisse ega tagastatud toote eksportimisel ühendusse, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b. Seega ei ilmnenud hinna võrreldavust mõjutavaid asjaolusid. Samuti märgiti, et äriühing ei suutnud tõendada, et ta oleks maksnud täiendavaid tollimakse või muid kaudseid makse peale aktsiisimaksu lõpptoote pealt, mida on kirjeldatud põhjenduses 20. Lõpuks ei olnud kuidagi võimalik selgelt kindlaks määrata omamaiselt turult ostetud ja imporditud tooraine koguseid ning seda, kas ja kui palju kumbagi kasutati lõpptoote valmistamiseks.

| (24) | Äriühing taotles ka omamaist müüki juhtivate omamaiste filiaalide kulutuste hüvitamist. Nimetatud taotlus lükati tagasi, sest kõnealuste filiaalide kulutuste hulka kuulusid ka muude toodete kui vaatlusaluse toote müügiga seotud müügi-, haldus- ja muud üldkulud ning neid ei saanud kuidagi pidada otseselt seotuks vaatlusaluse toote müügiga omamaisel turul. Seega ei suutnud äriühing tõendada, et filiaalide kulutused oleksid mõjutanud hindu ja hinna võrreldavust. Uurimistulemuste teatavakstegemisel väitis äriühing, et ta toodab ainult ühte toodet ja see on vaatlusalune toode. See väide oli siiski uurimistulemustega vastuolus. Lisaks sellele ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 on normaalväärtuse kindlaksmääramisel oluline filiaali poolt esimesele sõltumatule ostjale määratud hind. Kuna filiaal on sama äriühingu ja juriidilise isiku osa, lükati äriühingu väited tagasi ja kohandustaotlus loeti põhjendamatuks. |
| --- | --- |

(24)

Äriühing taotles ka omamaist müüki juhtivate omamaiste filiaalide kulutuste hüvitamist. Nimetatud taotlus lükati tagasi, sest kõnealuste filiaalide kulutuste hulka kuulusid ka muude toodete kui vaatlusaluse toote müügiga seotud müügi-, haldus- ja muud üldkulud ning neid ei saanud kuidagi pidada otseselt seotuks vaatlusaluse toote müügiga omamaisel turul. Seega ei suutnud äriühing tõendada, et filiaalide kulutused oleksid mõjutanud hindu ja hinna võrreldavust. Uurimistulemuste teatavakstegemisel väitis äriühing, et ta toodab ainult ühte toodet ja see on vaatlusalune toode. See väide oli siiski uurimistulemustega vastuolus. Lisaks sellele ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 on normaalväärtuse kindlaksmääramisel oluline filiaali poolt esimesele sõltumatule ostjale määratud hind. Kuna filiaal on sama äriühingu ja juriidilise isiku osa, lükati äriühingu väited tagasi ja kohandustaotlus loeti põhjendamatuks.

| (25) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (26) | Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Kõnealuse äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril on 25,5 %. |
| --- | --- |

(26)

Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Kõnealuse äriühingu kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril on 25,5 %.

D,   LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE

| (27) | Uurimistulemusi silmas pidades leitakse, et lõplik dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada täheldatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ei tohiks see olla kõrgem praeguste meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus India suhtes kindlaksmääratud üleriigilisest kahjumarginaalist. |
| --- | --- |

(27)

Uurimistulemusi silmas pidades leitakse, et lõplik dumpinguvastane tollimaks tuleks kehtestada täheldatud dumpingumarginaali tasemel, kuid vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 ei tohiks see olla kõrgem praeguste meetmete kehtestamiseni viinud uurimise käigus India suhtes kindlaksmääratud üleriigilisest kahjumarginaalist.

| (28) | Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise käigus ei saa individuaalset kahjumarginaali kindlaks määrata, sest uurimine piirdub individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramisega. Seetõttu võrreldi dumpingumarginaali lõpliku määrusega India suhtes kindlaksmääratud üleriigilise kahjumarginaaliga. Kuna kahjumarginaal oli kõrgem kui dumpingumarginaal, tuleb meetmete taseme määramisel aluseks võtta dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(28)

Uut eksportijat käsitleva läbivaatamise käigus ei saa individuaalset kahjumarginaali kindlaks määrata, sest uurimine piirdub individuaalse dumpingumarginaali kindlaksmääramisega. Seetõttu võrreldi dumpingumarginaali lõpliku määrusega India suhtes kindlaksmääratud üleriigilise kahjumarginaaliga. Kuna kahjumarginaal oli kõrgem kui dumpingumarginaal, tuleb meetmete taseme määramisel aluseks võtta dumpingumarginaal.

| (29) | Kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 24 lõikega 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 1 ja määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 24 lõikega 1 ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda.

| (30) | Samaaegse määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise käigus kehtestati kõnealuse äriühingu suhtes individuaalne tasakaalustav tollimaks 106,5 EUR tonni kohta, mis vastab 13,9 %-lisele väärtuselisele tollimaksumäärale. |
| --- | --- |

(30)

Samaaegse määruse (EÜ) nr 2603/2000 kiirendatud korras läbivaatamise käigus kehtestati kõnealuse äriühingu suhtes individuaalne tasakaalustav tollimaks 106,5 EUR tonni kohta, mis vastab 13,9 %-lisele väärtuselisele tollimaksumäärale.

| (31) | Kuna kiirendatud korras läbivaatamise käigus leiti, et kõik subsiidiumid olid ekspordisubsiidiumid, tuleb dumpinguvastaseid tollimakse korrigeerida nii, et need kajastaksid tegelikke dumpingumarginaale, mis säilivad pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist. |
| --- | --- |

(31)

Kuna kiirendatud korras läbivaatamise käigus leiti, et kõik subsiidiumid olid ekspordisubsiidiumid, tuleb dumpinguvastaseid tollimakse korrigeerida nii, et need kajastaksid tegelikke dumpingumarginaale, mis säilivad pärast ekspordisubsiidiumide mõju tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist.

| (32) | Järelikult on lõplik tollimaks, mida kohaldatakse CIF-hinna suhtes ühenduse piiril, võttes arvesse samaaegse subsiidiumidevastase menetluse tulemusi, järgmine:










  Äriühing | Kahjumarginaalid | Dumpingumarginaalid | Tasakaalustav tollimaksumäär | Dumpinguvastase tollimaksu määr | Kavandatud dumpinguvastane tollimaks
  (EUR tonni kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| South Asian Petrochem Limited | 44,3 % | 25,5 % | 13,9 % | 11,6 % | 88,9 |

(32)

Järelikult on lõplik tollimaks, mida kohaldatakse CIF-hinna suhtes ühenduse piiril, võttes arvesse samaaegse subsiidiumidevastase menetluse tulemusi, järgmine:

Äriühing

Kahjumarginaalid

Dumpingumarginaalid

Tasakaalustav tollimaksumäär

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Kavandatud dumpinguvastane tollimaks

(EUR tonni kohta)

South Asian Petrochem Limited

44,3 %

25,5 %

13,9 %

11,6 %

88,9

E.   TAGASIULATUVA JÕUGA DUMPINGUVASTASED TOLLIMAKSUD

| (33) | Et läbivaatamise tulemusena tehti kindlaks asjaomase äriühingu dumping, maksustatakse tagasiulatuvalt kõnealuse äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksuga määruse (EÜ) nr 33/2005 artikli 3 kohaselt registreeritud import. |
| --- | --- |

(33)

Et läbivaatamise tulemusena tehti kindlaks asjaomase äriühingu dumping, maksustatakse tagasiulatuvalt kõnealuse äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksuga määruse (EÜ) nr 33/2005 artikli 3 kohaselt registreeritud import.

F.   HINNAKOHUSTUS

| (34) | Äriühing tegi ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks vaatlusaluse toote ekspordi suhtes ühendusse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. |
| --- | --- |

(34)

Äriühing tegi ettepaneku hinnakohustuse võtmiseks vaatlusaluse toote ekspordi suhtes ühendusse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1.

| (35) | Pärast nimetatud ettepaneku kontrollimist leidis komisjon, et kõnealune kohustus on vastuvõetav, sest see kõrvaldaks dumpingu kahjustava mõju. Lisaks sellele võimaldavad regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida ettevõtja kohustus esitama, komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Peale selle on toote laad ning äriühingu müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kohustustest kõrvalehoidmine tõenäoline. |
| --- | --- |

(35)

Pärast nimetatud ettepaneku kontrollimist leidis komisjon, et kõnealune kohustus on vastuvõetav, sest see kõrvaldaks dumpingu kahjustava mõju. Lisaks sellele võimaldavad regulaarsed ja üksikasjalikud aruanded, mida ettevõtja kohustus esitama, komisjonil teostada tõhusat järelevalvet. Peale selle on toote laad ning äriühingu müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kohustustest kõrvalehoidmine tõenäoline.

| (36) | Selleks et tagada kohustuse tõhus täitmine ja kontroll, antakse tollimaksuvabastus kõnealuse kohustuse kohase vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel ainult siis, kui asjaomase liikmesriigi tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, mille on välja andnud kõnealune äriühing ja mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2604/2000 lisas loetletud andmeid. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr, et tagada kohustuse tõhus täitmine. |
| --- | --- |

(36)

Selleks et tagada kohustuse tõhus täitmine ja kontroll, antakse tollimaksuvabastus kõnealuse kohustuse kohase vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel ainult siis, kui asjaomase liikmesriigi tolliasutusele esitatakse kehtiv faktuurarve, mille on välja andnud kõnealune äriühing ja mis sisaldab määruse (EÜ) nr 2604/2000 lisas loetletud andmeid. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr, et tagada kohustuse tõhus täitmine.

| (37) | Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10. |
| --- | --- |

(37)

Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral võib kohaldada dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10.

G.   TEATAVAKSTEGEMINE JA MEETMETE KESTUS

| (38) | Äriühingut teavitati nendest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tema impordi suhtes ühendusse, ning anti võimalus esitada märkusi. |
| --- | --- |

(38)

Äriühingut teavitati nendest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tema impordi suhtes ühendusse, ning anti võimalus esitada märkusi.

| (39) | Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, millal määrusega (EÜ) nr 2604/2000 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel, |
| --- | --- |

(39)

Käesolev läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, millal määrusega (EÜ) nr 2604/2000 kehtestatud meetmed kaotavad kehtivuse algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 2604/2000 artikli 1 lõikes 3 olevasse tabelisse lisatakse India tootjate alla järgmine tekst:

| Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks
  (EUR tonni kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| “India | South Asian Petrochem Limited | 88,9 | A585” |

Riik

Äriühing

Lõplik tollimaks

(EUR tonni kohta)

TARICi lisakood

“India

South Asian Petrochem Limited

88,9

A585”

2.   Kehtestatud tollimaksuga maksustatakse tagasiulatuvalt ka vaatlusaluse toote import, mis on registreeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 33/2005 artiklile 3.

3.   Lõikest 1 olenemata ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 2604/2000 artikli 2 lõikes 3 olevasse tabelisse lisatakse India tootjate alla järgmine tekst:

| Äriühing | Riik | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| “South Asian Petrochem Limited | India | A585” |

Äriühing

Riik

TARICi lisakood

“South Asian Petrochem Limited

India

A585”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 6. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

A. DARLING

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 83/2005 (ELT L 19, 21.1.2005, lk 1).

2

(3)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 822/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 3).

3

(4)  ELT L 8, 12.1.2005, lk 9.

4

(5)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004.

5

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1647/2005,

10. oktoober 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 10. oktoobri 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 68,9 |
| 204 | 82,9 |
| 999 | 75,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,7 |
| 999 | 87,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 66,3 |
| 382 | 63,3 |
| 388 | 65,3 |
| 524 | 67,9 |
| 528 | 61,9 |
| 999 | 64,9 |
| 0806 10 10 | 052 | 82,6 |
| 388 | 79,9 |
| 400 | 215,8 |
| 999 | 126,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,9 |
| 400 | 79,7 |
| 508 | 26,4 |
| 512 | 76,3 |
| 720 | 51,9 |
| 800 | 177,3 |
| 804 | 78,2 |
| 999 | 82,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 91,9 |
| 388 | 58,9 |
| 720 | 58,5 |
| 999 | 69,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

68,9

204

82,9

999

75,9

0707 00 05

052

87,7

999

87,7

0709 90 70

052

101,8

999

101,8

0805 50 10

052

66,3

382

63,3

388

65,3

524

67,9

528

61,9

999

64,9

0806 10 10

052

82,6

388

79,9

400

215,8

999

126,1

0808 10 80

388

84,9

400

79,7

508

26,4

512

76,3

720

51,9

800

177,3

804

78,2

999

82,1

0808 20 50

052

91,9

388

58,9

720

58,5

999

69,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1648/2005,

10. oktoober 2005,

millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Belgia sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Belgia käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele tuleks teha siseturul kättesaadavaks Belgia sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud. |
| --- | --- |

(1)

Belgia käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele tuleks teha siseturul kättesaadavaks Belgia sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud.

| (2) | Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid.

| (3) | Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna.

| (4) | Belgia sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks. |
| --- | --- |

(4)

Belgia sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Belgia sekkumisamet pakub alalise pakkumismenetluse teel ühenduse siseturul müügiks 49 891,492 tonni tema valduses olevat ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valget suhkrut.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 sätestatud pakkumismenetlus ja müük toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 1262/2001, kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 22 lõigetest 2 ja 3 koostab Belgia sekkumisamet pakkumismenetluse teadaande ning avaldab selle vähemalt kaheksa päeva enne pakkumiste esitamise tähtaja algust.

Teadaandes märgitakse eelkõige pakkumismenetluse tingimused.

Teadaanne ning kõik selle muudatused edastatakse enne teadaande avaldamist komisjonile.

Artikkel 3

Iga osalise pakkumise madalaim pakkumine peab olema 250 tonni.

Artikkel 4

1.   Esimese osalise pakkumismenetluse puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik 20. oktoobril 2005 ja lõpeb 26. oktoobril 2005 kell 15.00 Brüsseli aja järgi.

Teise ja järgmiste osaliste pakkumismenetluste puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik esimesel tööpäeval, mis järgneb eelneva ajavahemiku lõpule. Need lõppevad kell 15.00 Brüsseli aja järgi:

| — | 9. ja 23. novembril 2005, |
| --- | --- |

—

9. ja 23. novembril 2005,

| — | 7. ja 21. detsembril 2005. |
| --- | --- |

—

7. ja 21. detsembril 2005.

2.   Pakkumised esitatakse Belgia sekkumisametile:

| Bureau d’intervention et de restitution belge |
| --- |
| Rue de Trèves 82 |
| B-1040 Bruxelles |
| Tel: (32-2) 287 24 11 |
| Faks: (32-2) 287 25 24 |

Bureau d’intervention et de restitution belge

Rue de Trèves 82

B-1040 Bruxelles

Tel: (32-2) 287 24 11

Faks: (32-2) 287 25 24

Artikkel 5

Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 28 lõike 1 punktist a peab iga pakkuja esitama 100 kg valge suhkru kohta 20 euro suuruse pakkumistagatise.

Artikkel 6

Belgia sekkumisamet teavitab komisjoni saadud pakkumistest kahe tunni jooksul pärast artikli 4 lõikes 1 sätestatud pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

Pakkujate isikuid ei tehta kindlaks.

Esitatud pakkumised tuleb edastada elektroonilisel kujul vastavalt lisas esitatud vormile.

Kui ühtegi pakkumist ei esitata, teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni sama ajavahemiku jooksul.

Artikkel 7

1.   Komisjon kinnitab madalaima müügihinna või otsustab pakkumised tagasi lükata määruse (EÜ) 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Kui lõike 1 kohaselt määratud madalaima müügihinnaga kogus ületatakse, kohaldatakse seda hinda üksnes veel saadaolevale kogusele.

Kui saadaolev kogus pakkujate ühe ja sama hinnaga tehtud pakkumiste tulemusel ületatakse, jaotatakse saadaolev kogus järgmiselt:

| a) | jagades selle pakkujate vahel, proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusele; või |
| --- | --- |

a)

jagades selle pakkujate vahel, proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusele; või

| b) | jaotades selle asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele; või |
| --- | --- |

b)

jaotades selle asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele; või

| c) | liisuheitmisega. |
| --- | --- |

c)

liisuheitmisega.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 48. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1498/2005 (ELT L 240, 16.9.2005, lk 39).

2

---

LISA

Alaline pakkumismenetlus Belgia sekkumisameti valduses oleva 49 891,492 tonni valge suhkru edasimüümiseks

Vorm (1)

(Artiklis 6 osutatud komisjonile edastatava teadaande näidis)

(Määrus (EÜ) nr 1648/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pakkuja number | Partii number | Kogus (t) | Pakkumishind
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne | | | |

1

2

3

4

Pakkuja number

Partii number

Kogus (t)

Pakkumishind

EUR/100 kg

1

2

3

jne

---

(1)  Saata faksi teel järgmisele numbrile: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1649/2005,

10. oktoober 2005,

millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Poola sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poola käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele tuleks teha siseturul kättesaadavaks Poola sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud. |
| --- | --- |

(1)

Poola käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele tuleks teha siseturul kättesaadavaks Poola sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud.

| (2) | Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid.

| (3) | Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna.

| (4) | Poola sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks. |
| --- | --- |

(4)

Poola sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Poola sekkumisamet pakub alalise pakkumismenetluse teel ühenduse siseturul müügiks 17 000 tonni tema valduses olevat ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valget suhkrut.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 sätestatud pakkumismenetlus ja müük toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 1262/2001, kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 22 lõigetest 2 ja 3 koostab Poola sekkumisamet pakkumismenetluse teadaande ning avaldab selle vähemalt kaheksa päeva enne pakkumiste esitamise tähtaja algust.

Teadaandes märgitakse eelkõige pakkumismenetluse tingimused.

Teadaanne ning kõik selle muudatused edastatakse enne teadaande avaldamist komisjonile.

Artikkel 3

Iga osalise pakkumise madalaim pakkumine peab olema 250 tonni.

Artikkel 4

1.   Esimese osalise pakkumismenetluse puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik 20. oktoobril 2005 ja lõppeb 26. oktoobril 2005 kell 15.00 Brüsseli aja järgi.

Teise ja järgmiste osaliste pakkumismenetluste puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik esimesel tööpäeval, mis järgneb eelneva ajavahemiku lõpule. Need lõpevad kell 15.00 Brüsseli aja järgi:

| — | 9. ja 23. novembril 2005, |
| --- | --- |

—

9. ja 23. novembril 2005,

| — | 7. ja 21. detsembril 2005. |
| --- | --- |

—

7. ja 21. detsembril 2005.

2.   Pakkumised esitatakse Poola sekkumisametile:

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| Biuro Cukru |
| Dział Dopłat i Interwencji |
| Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| Tel: (48-22) 661 71 30 |
| Faks: (48-22) 661 72 77 |

Agencja Rynku Rolnego

Biuro Cukru

Dział Dopłat i Interwencji

Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

Tel: (48-22) 661 71 30

Faks: (48-22) 661 72 77

Artikkel 5

Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 28 lõike 1 punktist a peab iga pakkuja esitama 100 kg valge suhkru kohta 20 euro suuruse pakkumistagatise.

Artikkel 6

Poola sekkumisamet teavitab komisjoni saadud pakkumistest kahe tunni jooksul pärast artikli 4 lõikes 1 sätestatud pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

Pakkujate isikuid ei tehta kindlaks.

Esitatud pakkumised tuleb edastada elektroonilisel kujul vastavalt lisas esitatud vormile.

Kui ühtegi pakkumist ei esitata, teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni sama ajavahemiku jooksul.

Artikkel 7

1.   Komisjon kinnitab madalaima müügihinna või otsustab pakkumised tagasi lükata määruse (EÜ) 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Kui lõike 1 kohaselt määratud madalaima müügihinnaga kogus ületatakse, kohaldatakse seda hinda üksnes veel saadaolevale kogusele.

Kui saadaolev kogus pakkujate ühe ja sama hinnaga tehtud pakkumiste tulemusel ületatakse, jaotatakse saadaolev kogus järgmiselt:

| a) | jagades selle pakkujate vahel, proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusele; või |
| --- | --- |

a)

jagades selle pakkujate vahel, proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusele; või

| b) | jaotades selle asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele; või |
| --- | --- |

b)

jaotades selle asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele; või

| c) | liisuheitmisega. |
| --- | --- |

c)

liisuheitmisega.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 48. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1498/2005 (ELT L 240, 16.9.2005, lk 39).

2

---

LISA

Alaline pakkumismenetlus Poola sekkumisameti valduses oleva 17 000 tonni valge suhkru edasimüümiseks

Vorm (1)

(Artiklis 6 osutatud komisjonile edastatava teadaande näidis)

(Määrus (EÜ) nr 1649/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pakkuja number | Partii number | Kogus (t) | Pakkumishind
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne | | | |

1

2

3

4

Pakkuja number

Partii number

Kogus (t)

Pakkumishind

EUR/100 kg

1

2

3

jne

---

(1)  Saata faksi teel järgmisele numbrile: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1650/2005,

10. oktoober 2005,

millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Itaalia sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Itaalia käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele tuleks teha siseturul kättesaadavaks Itaalia sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele tuleks teha siseturul kättesaadavaks Itaalia sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud.

| (2) | Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid.

| (3) | Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna.

| (4) | Itaalia sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Itaalia sekkumisamet pakub alalise pakkumismenetluse teel ühenduse siseturul müügiks 74 300,8 tonni tema valduses olevat ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valget suhkrut.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 sätestatud pakkumismenetlus ja müük toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 1262/2001, kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 22 lõigetest 2 ja 3 koostab Itaalia sekkumisamet pakkumismenetluse teadaande ning avaldab selle vähemalt kaheksa päeva enne pakkumiste esitamise tähtaja algust.

Teadaandes märgitakse eelkõige pakkumismenetluse tingimused.

Teadaanne ning kõik selle muudatused edastatakse enne teadaande avaldamist komisjonile.

Artikkel 3

Iga osalise pakkumise madalaim pakkumine peab olema 250 tonni.

Artikkel 4

1.   Esimese osalise pakkumismenetluse puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik 20. oktoobril 2005 ja lõppeb 26. oktoobril 2005 kell 15.00 Brüsseli aja järgi.

Teise ja järgmiste osaliste pakkumismenetluste puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik esimesel tööpäeval, mis järgneb eelneva ajavahemiku lõpule. Need lõppevad kell 15.00 Brüsseli aja järgi:

| — | 9. ja 23. novembril 2005, |
| --- | --- |

—

9. ja 23. novembril 2005,

| — | 7. ja 21. detsembril 2005. |
| --- | --- |

—

7. ja 21. detsembril 2005.

2.   Pakkumised esitatakse Itaalia sekkumisametile:

| AGEA – Agenzia per le erogazioni in Agricoltura |
| --- |
| Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool |
| Via Torino, 45 |
| 00185 Roma |
| Tel: (39-06) 49499558 |
| Faks: (39-06) 49499761 |

AGEA – Agenzia per le erogazioni in Agricoltura

Ufficio ammassi pubblici e privati e alcool

Via Torino, 45

00185 Roma

Tel: (39-06) 49499558

Faks: (39-06) 49499761

Artikkel 5

Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 28 lõike 1 punktist a peab iga pakkuja esitama 100 kg valge suhkru kohta 20 euro suuruse pakkumistagatise.

Artikkel 6

Itaalia sekkumisamet teavitab komisjoni saadud pakkumistest kahe tunni jooksul pärast artikli 4 lõikes 1 sätestatud pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

Pakkujate isikuid ei tehta kindlaks.

Esitatud pakkumised tuleb edastada elektroonilisel kujul vastavalt lisas esitatud vormile.

Kui ühtegi pakkumist ei esitata, teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni sama ajavahemiku jooksul.

Artikkel 7

1.   Komisjon kinnitab madalaima müügihinna või otsustab pakkumised tagasi lükata määruse (EÜ) 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Kui lõike 1 kohaselt määratud madalaima müügihinnaga kogus ületatakse, kohaldatakse seda hinda üksnes veel saadaolevale kogusele.

Kui saadaolev kogus pakkujate ühe ja sama hinnaga tehtud pakkumiste tulemusel ületatakse, jaotatakse saadaolev kogus järgmiselt:

| a) | jagades selle pakkujate vahel, proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusele; või |
| --- | --- |

a)

jagades selle pakkujate vahel, proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusele; või

| b) | jaotades selle asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele; või |
| --- | --- |

b)

jaotades selle asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele; või

| c) | liisuheitmisega. |
| --- | --- |

c)

liisuheitmisega.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 48. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1498/2005 (ELT L 240, 16.9.2005, lk 39).

2

---

LISA

Alaline pakkumismenetlus Itaalia sekkumisameti valduses oleva 74 300,8 tonni valge suhkru edasimüümiseks

Vorm (1)

(Artiklis 6 osutatud komisjonile edastatava teadaande näidis)

(Määrus (EÜ) nr 1650/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pakkuja number | Partii number | Kogus (t) | Pakkumishind
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne | | | |

1

2

3

4

Pakkuja number

Partii number

Kogus (t)

Pakkumishind

EUR/100 kg

1

2

3

jne

---

(1)  Saata faksi teel järgmisele numbrile: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1651/2005,

10. oktoober 2005,

millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Ungari sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ungari käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele, tuleks teha siseturul kättesaadavaks Ungari sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud. |
| --- | --- |

(1)

Ungari käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele, tuleks teha siseturul kättesaadavaks Ungari sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud.

| (2) | Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi kohta. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi kohta. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid.

| (3) | Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna.

| (4) | Ungari sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks. |
| --- | --- |

(4)

Ungari sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ungari sekkumisamet pakub alalise pakkumismenetluse teel ühenduse siseturul müügiks 87 000 tonni tema valduses olevat ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valget suhkrut.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 sätestatud pakkumismenetlus ja müük toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 1262/2001, kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 22 lõigetest 2 ja 3 koostab Ungari sekkumisamet pakkumismenetluse teadaande ning avaldab selle vähemalt kaheksa päeva enne pakkumiste esitamise tähtaja algust.

Teadaandes märgitakse eelkõige pakkumismenetluse tingimused.

Teadaanne ning kõik selle muudatused edastatakse enne teadaande avaldamist komisjonile.

Artikkel 3

Iga osalise pakkumise madalaim pakkumine peab olema 250 tonni.

Artikkel 4

1.   Esimese osalise pakkumismenetluse puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik 20. oktoobril 2005 ja lõppeb 26. oktoobril 2005 kell 15.00 Brüsseli aja järgi.

Teise ja järgmiste osaliste pakkumismenetluste puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik esimesel tööpäeval, mis järgneb eelneva ajavahemiku lõpule. Need lõppevad kell 15.00 Brüsseli aja järgi:

| — | 9. ja 23. novembril 2005, |
| --- | --- |

—

9. ja 23. novembril 2005,

| — | 7. ja 21. detsembril 2005. |
| --- | --- |

—

7. ja 21. detsembril 2005.

2.   Pakkumised esitatakse Ungari sekkumisametile:

| Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH) |
| --- |
| (Agricultural and Rural Developement Agency) |
| Alkotmány utca 29 |
| HU-1054 Budapest |
| Tel: (36-1) 219 45 14 |
| Faks: (36-1) 219 45 11 or (36-1) 219 45 12 |

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (MVH)

(Agricultural and Rural Developement Agency)

Alkotmány utca 29

HU-1054 Budapest

Tel: (36-1) 219 45 14

Faks: (36-1) 219 45 11 or (36-1) 219 45 12

Artikkel 5

Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 28 lõike 1 punktist a peab iga pakkuja esitama 100 kg valge suhkru kohta 20 euro suuruse pakkumistagatise.

Artikkel 6

Ungari sekkumisamet teavitab komisjoni saadud pakkumistest kahe tunni jooksul pärast artikli 4 lõikes 1 sätestatud pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

Pakkujate isikuid ei tehta kindlaks.

Esitatud pakkumised tuleb edastada elektroonilisel kujul vastavalt lisas esitatud vormile.

Kui ühtegi pakkumist ei esitata, teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni sama ajavahemiku jooksul.

Artikkel 7

1.   Komisjon kinnitab madalaima müügihinna või otsustab pakkumised tagasi lükata määruse (EÜ) 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Kui lõike 1 kohaselt määratud madalaima müügihinnaga kogus ületatakse, kohaldatakse seda hinda üksnes veel saadaolevale kogusele.

Kui saadaolev kogus pakkujate ühe ja sama hinnaga tehtud pakkumiste tulemusel ületatakse, jaotatakse saadaolev kogus järgmiselt:

| a) | jagades selle pakkujate vahel proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusega või |
| --- | --- |

a)

jagades selle pakkujate vahel proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusega või

| b) | jaotades selle asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele või |
| --- | --- |

b)

jaotades selle asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele või

| c) | liisuheitmisega. |
| --- | --- |

c)

liisuheitmisega.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 48. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1498/2005 (ELT L 240, 16.9.2005, lk 39).

2

---

LISA

Alaline pakkumismenetlus Ungari sekkumisameti valduses oleva 87 000 tonni valge suhkru edasimüümiseks

Vorm (1)

(Artiklis 6 osutatud komisjonile edastatava teadaande näidis)

(Määrus (EÜ) nr 1651/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pakkuja number | Partii number | Kogus (t) | Pakkumishind
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne | | | |

1

2

3

4

Pakkuja number

Partii number

Kogus (t)

Pakkumishind

EUR/100 kg

1

2

3

jne

---

(1)  Saata faksi teel järgmisele numbrile: (32-2) 292 10 34.

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1652/2005,

10. oktoober 2005,

millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Prantsuse sekkumisameti valduses oleva valge suhkru edasimüümiseks ühenduse turul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele, tuleks teha siseturul kättesaadavaks Prantsuse sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa käsutuses on suured valge suhkru sekkumisvarud. Vastu tulles turu vajadustele, tuleks teha siseturul kättesaadavaks Prantsuse sekkumisameti poolt ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valge suhkru varud.

| (2) | Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi kohta. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud müügi puhul tuleks kohaldada komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1262/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi kohta. (2) Vajaduse korral on asjakohane teha erand nimetatud määrusest ning täpsustada teatavaid menetluse erireegleid.

| (3) | Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse olukorda ühenduse turul, tuleks sätestada, et komisjon kinnitab iga osalise pakkumismenetluse madalaima müügihinna.

| (4) | Prantsuse sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks. |
| --- | --- |

(4)

Prantsuse sekkumisamet peaks komisjoni pakkumistest teavitama. Pakkujad peaksid jääma anonüümseks.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Prantsuse sekkumisamet pakub alalise pakkumismenetluse teel ühenduse siseturul müügiks 20 000 tonni tema valduses olevat ajavahemikul 1. aprillist 2005 kuni 30. juunini 2005 sekkumiseks vastu võetud valget suhkrut.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 sätestatud pakkumismenetlus ja müük toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 1262/2001, kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 22 lõigetest 2 ja 3 koostab Prantsuse sekkumisamet pakkumismenetluse teadaande ning avaldab selle vähemalt kaheksa päeva enne pakkumiste esitamise tähtaja algust.

Teadaandes märgitakse eelkõige pakkumismenetluse tingimused.

Teadaanne ning kõik selle muudatused edastatakse enne teadaande avaldamist komisjonile.

Artikkel 3

Iga osalise pakkumismenetluse madalaim pakkumine peab olema 250 tonni.

Artikkel 4

1.   Esimese osalise pakkumismenetluse puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik 20. oktoobril 2005 ja lõppeb 26. oktoobril 2005 kell 15.00 Brüsseli aja järgi.

Teise ja järgmiste osaliste pakkumismenetluste puhul algab pakkumiste esitamise ajavahemik esimesel tööpäeval, mis järgneb eelneva ajavahemiku lõpule. Need lõppevad kell 15.00 Brüsseli aja järgi:

| — | 9. ja 23. novembril 2005, |
| --- | --- |

—

9. ja 23. novembril 2005,

| — | 7. ja 21. detsembril 2005. |
| --- | --- |

—

7. ja 21. detsembril 2005.

2.   Pakkumised esitatakse Prantsuse sekkumisametile:

| Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre |
| --- |
| Bureau de l'intervention |
| 21, Avenue Bosquet |
| F-75007 Paris |
| Tel: (33-1) 44 18 23 37 |
| Faks: (33-1) 44 18 20 08 |

Fonds d’intervention et de régularisation du marché du sucre

Bureau de l'intervention

21, Avenue Bosquet

F-75007 Paris

Tel: (33-1) 44 18 23 37

Faks: (33-1) 44 18 20 08

Artikkel 5

Erandina määruse (EÜ) nr 1262/2001 artikli 28 lõike 1 punktist a peab iga pakkuja esitama 100 kg valge suhkru kohta 20 euro suuruse pakkumistagatise.

Artikkel 6

Prantsuse sekkumisamet teavitab komisjoni saadud pakkumistest kahe tunni jooksul pärast artikli 4 lõikes 1 sätestatud pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

Pakkujate isikuid ei tehta kindlaks.

Esitatud pakkumised tuleb edastada elektroonilisel kujul vastavalt lisas esitatud vormile.

Kui ühtegi pakkumist ei esitata, teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni sama ajavahemiku jooksul.

Artikkel 7

1.   Komisjon kinnitab madalaima müügihinna või otsustab pakkumised tagasi lükata määruse (EÜ) 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Kui saadaolev kogus lõike 1 kohaselt kinnitatud madalaima müügihinna tulemusel ületatakse, kohaldatakse seda hinda üksnes veel saadaolevale kogusele.

Kui saadaolev kogus pakkujate ühe ja sama hinnaga tehtud pakkumiste tulemusel ületatakse, jaotatakse saadaolev kogus järgmiselt:

| a) | selle jagamise teel asjaomaste pakkujate vahel proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusega või |
| --- | --- |

a)

selle jagamise teel asjaomaste pakkujate vahel proportsionaalselt nende iga pakkumise üldkogusega või

| b) | selle jaotamise teel asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele või |
| --- | --- |

b)

selle jaotamise teel asjaomaste pakkujate vahel vastavalt neist igaühele kinnitatud maksimumkogusele või

| c) | liisuheitmisega. |
| --- | --- |

c)

liisuheitmisega.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 48. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1498/2005 (ELT L 240, 16.9.2005, lk 39).

2

---

LISA

Alaline pakkumismenetlus Prantsuse sekkumisameti valduses oleva 20 000 tonni valge suhkru edasimüümiseks

Vorm (1)

(Artiklis 6 osutatud komisjonile edastatava teadaande näidis)

(Määrus (EÜ) nr 1652/2005)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pakkuja number | Partii number | Kogus (t) | Pakkumishind
  EUR/100 kg |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| jne | | | |

1

2

3

4

Pakkuja number

Partii number

Kogus (t)

Pakkumishind

EUR/100 kg

1

2

3

jne

---

(1)  Saata faksi teel järgmisele numbrile: (32-2) 292 10 34

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1653/2005,

10. oktoober 2005,

millega avatakse tariifikvoodid ja sätestatakse kõnealuste tariifikvootide piires kehtivad tollimaksud teatavate Alžeeriast pärit töödeldud põllumajandussaaduste importimiseks Euroopa Ühendusse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 18. juuli 2005. aasta otsusega (2) kiitis nõukogu heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu (edaspidi leping). |
| --- | --- |

(1)

18. juuli 2005. aasta otsusega (2) kiitis nõukogu heaks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu (edaspidi leping).

| (2) | Lepingus sätestatud kaubandussätetega nähakse ette teatavate töödeldud põllumajandussaaduste imporditollimakse käsitlevate vastastikuste soodustuste kohaldamine. Ühenduse soodustusi võidakse kohaldada tollimaksuvaba impordi kujul iga-aastaste tariifikvootide piires. |
| --- | --- |

(2)

Lepingus sätestatud kaubandussätetega nähakse ette teatavate töödeldud põllumajandussaaduste imporditollimakse käsitlevate vastastikuste soodustuste kohaldamine. Ühenduse soodustusi võidakse kohaldada tollimaksuvaba impordi kujul iga-aastaste tariifikvootide piires.

| (3) | Lepingus sätestatud Alžeeriast pärit töödeldud põllumajandussaaduste impordi tariifikvoodid kehtestatakse aastaks ning neid kohaldatakse määramata tähtaja jooksul. Nimetatud tariifikvoodid tuleks avada 2005. aastaks ja järgnevateks aastateks. |
| --- | --- |

(3)

Lepingus sätestatud Alžeeriast pärit töödeldud põllumajandussaaduste impordi tariifikvoodid kehtestatakse aastaks ning neid kohaldatakse määramata tähtaja jooksul. Nimetatud tariifikvoodid tuleks avada 2005. aastaks ja järgnevateks aastateks.

| (4) | Uute tariifikvootide mahud 2005. aastaks tuleks arvutada lepingus sätestatud põhimahtude põhjal proportsionaalselt enne lepingu kohaldamise kuupäeva möödunud ajavahemikuga sel aastal. |
| --- | --- |

(4)

Uute tariifikvootide mahud 2005. aastaks tuleks arvutada lepingus sätestatud põhimahtude põhjal proportsionaalselt enne lepingu kohaldamise kuupäeva möödunud ajavahemikuga sel aastal.

| (5) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (3) on sätestatud eeskirjad tariifikvootide haldamiseks, mida kasutatakse tollideklaratsioonide kuupäevade alusel ajalises järjestuses. Käesoleva määrusega avatud tariifikvoote tuleks hallata vastavalt kõnealustele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (3) on sätestatud eeskirjad tariifikvootide haldamiseks, mida kasutatakse tollideklaratsioonide kuupäevade alusel ajalises järjestuses. Käesoleva määrusega avatud tariifikvoote tuleks hallata vastavalt kõnealustele eeskirjadele.

| (6) | Kuna lepingut kohaldatakse alates 1. septembrist 2005, peaks käesolevat määrust kohaldama alates samast kuupäevast ja seetõttu peaks see jõustuma niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

(6)

Kuna lepingut kohaldatakse alates 1. septembrist 2005, peaks käesolevat määrust kohaldama alates samast kuupäevast ja seetõttu peaks see jõustuma niipea kui võimalik.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud Alžeeriast pärit toodete importimise ühenduse aastakvoodid avatakse 1. septembrist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 ning järgmistel aastatel 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

Lisas esitatud aastaste kvootide mahtusid 2005. aastaks vähendatakse proportsionaalselt enne lepingu kohaldamise kuupäeva möödunud ajavahemikuga sel aastal.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud ühenduse tariifikvoote hallatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

3

---

LISA

Teatavate Alžeeriast pärit nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud toodete importimisel 2005. aastal ja sellele järgnevatel aastatel kohaldatavad aastased tariifikvoodid ning nende tariifikvootide piires kohaldatavad tollimaksud

Kombineeritud nomenklatuuri tõlgendusreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud käesoleva määruse vastuvõtmise ajal kehtivate KN-koodide raames.

| Järjekorranumber | KN-kood | Kauba kirjeldus | Aastase kvoodi maht
  (netokaal tonnides) | Aastase kvoodi piires kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1021 | 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- või maitseainetega, kakao- või puuviljalisandiga või ilma): | 1 500 | 0 |
| 0403 10 | – jogurt: |
| – – lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga: |
| – – – pulbrina, graanulites või muul tahkel kujul, piimarasvasisaldus: |
| 0403 10 51 | – – – – kuni 1,5 % massist |
| 0403 10 53 | – – – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist |
| 0403 10 59 | – – – – üle 27 % massist |
| – – – muud, piimarasvasisaldus: |
| 0403 10 91 | – – – – kuni 3 % massist |
| 0403 10 93 | – – – – üle 3 %, kuid mitte üle 6 % massist |
| 0403 10 99 | – – – – üle 6 % massist |
| 09.1022 | 1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: | 2 000 | 0 |
| 1902 30 | – muud pastatooted: |
| 1902 30 10 | – – kuivatatud |
| 1902 30 90 | – – muud |
| 09.1023 | 1902 40 | – kuskuss: | 2 000 | 0 |
| 1902 40 10 | – – töötlemata |
| 1902 40 90 | – – muud |

Järjekorranumber

KN-kood

Kauba kirjeldus

Aastase kvoodi maht

(netokaal tonnides)

Aastase kvoodi piires kohaldatav tollimaksumäär

09.1021

0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- või maitseainetega, kakao- või puuviljalisandiga või ilma):

1 500

0

0403 10

– jogurt:

– – lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga:

– – – pulbrina, graanulites või muul tahkel kujul, piimarasvasisaldus:

0403 10 51

– – – – kuni 1,5 % massist

0403 10 53

– – – – üle 1,5 %, kuid mitte üle 27 % massist

0403 10 59

– – – – üle 27 % massist

– – – muud, piimarasvasisaldus:

0403 10 91

– – – – kuni 3 % massist

0403 10 93

– – – – üle 3 %, kuid mitte üle 6 % massist

0403 10 99

– – – – üle 6 % massist

09.1022

1902

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte:

2 000

0

1902 30

– muud pastatooted:

1902 30 10

– – kuivatatud

1902 30 90

– – muud

09.1023

1902 40

– kuskuss:

2 000

0

1902 40 10

– – töötlemata

1902 40 90

– – muud

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1654/2005,

10. oktoober 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. aprilli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 733/2002 tippdomeeni .eu kasutuselevõtu kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1,

olles konsulteerinud komisjoni otsusega 2003/375/EÜ (2) määratud Interneti domeenide Euroopa registriga (European Registry for Internet domains, EURID),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 874/2004 (3) rakendatakse määrust (EÜ) nr 733/2002, kehtestades tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 874/2004 (3) rakendatakse määrust (EÜ) nr 733/2002, kehtestades tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 874/2004 artikliga 8 rakendatakse üldeeskirju, mis käsitlevad geograafilist määratlust, nähes ette korra, mille kohaselt liikmesriikide, kandidaatriikide ja kõikide Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate riikide valitsused võivad taotleda riigi nime registreerimist või reserveerimist. Kõnealune säte ei taga täielikult Euroopa Liidu geopoliitilist ja keelelist mitmekesisust ega kaitse liikmesriikide ja Euroopa kodanike huve. Seepärast peab komisjon määrust (EÜ) nr 874/2004 vastavalt muutma. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 874/2004 artikliga 8 rakendatakse üldeeskirju, mis käsitlevad geograafilist määratlust, nähes ette korra, mille kohaselt liikmesriikide, kandidaatriikide ja kõikide Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate riikide valitsused võivad taotleda riigi nime registreerimist või reserveerimist. Kõnealune säte ei taga täielikult Euroopa Liidu geopoliitilist ja keelelist mitmekesisust ega kaitse liikmesriikide ja Euroopa kodanike huve. Seepärast peab komisjon määrust (EÜ) nr 874/2004 vastavalt muutma.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (4) artikli 22 lõikega 1 asutatud sidekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (4) artikli 22 lõikega 1 asutatud sidekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni määrust (EÜ) nr 874/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 8
  Riikide nimede ja kahetäheliste riigikoodide reserveerimine
  1.   Käesoleva määruse lisas esitatud nimede loetelu reserveeritakse või registreeritakse loetelus nimetatud riikide poolt üksnes teise taseme domeeninimena otse tippdomeeni .eu all.
  2.   Kahetähelisi riigikoode ei registreerita teise taseme domeeninimena otse tippdomeeni .eu all.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 8

Riikide nimede ja kahetäheliste riigikoodide reserveerimine

1.   Käesoleva määruse lisas esitatud nimede loetelu reserveeritakse või registreeritakse loetelus nimetatud riikide poolt üksnes teise taseme domeeninimena otse tippdomeeni .eu all.

2.   Kahetähelisi riigikoode ei registreerita teise taseme domeeninimena otse tippdomeeni .eu all.”

| 2. | Artikli 12 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Etapiviisilist registreerimist ei alustata enne, kui artikli 6 esimese lõigu nõue on täidetud.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 12 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Etapiviisilist registreerimist ei alustata enne, kui artikli 6 esimese lõigu nõue on täidetud.”

| 3. | Lisatakse käesoleva määruse lisa. |
| --- | --- |

3.

Lisatakse käesoleva määruse lisa.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 113, 30.4.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 128, 24.5.2003, lk 29.

2

(3)  ELT L 162, 30.4.2004, lk 40.

3

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

4

---

LISA

1.   Riikide nimede loetelu ja loetelu riikidest, kes saavad neid registreerida

AUSTRIA

| 1. | österreich |
| --- | --- |

1.

österreich

| 2. | oesterreich |
| --- | --- |

2.

oesterreich

| 3. | republik-österreich |
| --- | --- |

3.

republik-österreich

| 4. | republik-oesterreich |
| --- | --- |

4.

republik-oesterreich

| 5. | afstria |
| --- | --- |

5.

afstria

| 6. | dimokratia-afstria |
| --- | --- |

6.

dimokratia-afstria

| 7. | østrig |
| --- | --- |

7.

østrig

| 8. | republikken-østrig |
| --- | --- |

8.

republikken-østrig

| 9. | oestrig |
| --- | --- |

9.

oestrig

| 10. | austria |
| --- | --- |

10.

austria

| 11. | republic-austria |
| --- | --- |

11.

republic-austria

| 12. | república-austria |
| --- | --- |

12.

república-austria

| 13. | autriche |
| --- | --- |

13.

autriche

| 14. | république-autriche |
| --- | --- |

14.

république-autriche

| 15. | oostenrijk |
| --- | --- |

15.

oostenrijk

| 16. | republiek-oostenrijk |
| --- | --- |

16.

republiek-oostenrijk

| 17. | república-austria |
| --- | --- |

17.

república-austria

| 18. | itävalta |
| --- | --- |

18.

itävalta

| 19. | itävallan-tasavalta |
| --- | --- |

19.

itävallan-tasavalta

| 20. | itaevalta |
| --- | --- |

20.

itaevalta

| 21. | österrike |
| --- | --- |

21.

österrike

| 22. | oesterrike |
| --- | --- |

22.

oesterrike

| 23. | republik-österrike |
| --- | --- |

23.

republik-österrike

| 24. | rakousko |
| --- | --- |

24.

rakousko

| 25. | republika-rakousko |
| --- | --- |

25.

republika-rakousko

| 26. | repubblica-austria |
| --- | --- |

26.

repubblica-austria

| 27. | austrija |
| --- | --- |

27.

austrija

| 28. | republika-austrija |
| --- | --- |

28.

republika-austrija

| 29. | respublika-austrija |
| --- | --- |

29.

respublika-austrija

| 30. | ausztria |
| --- | --- |

30.

ausztria

| 31. | Osztrák-Köztársaság |
| --- | --- |

31.

Osztrák-Köztársaság

| 32. | Republika-Austriacka |
| --- | --- |

32.

Republika-Austriacka

| 33. | rakúsko |
| --- | --- |

33.

rakúsko

| 34. | republika-rakúsko |
| --- | --- |

34.

republika-rakúsko

| 35. | avstrija |
| --- | --- |

35.

avstrija

| 36. | republika-avstrija |
| --- | --- |

36.

republika-avstrija

| 37. | awstrija |
| --- | --- |

37.

awstrija

| 38. | republika-awstrija |
| --- | --- |

38.

republika-awstrija

| 39. | republikösterreich |
| --- | --- |

39.

republikösterreich

| 40. | republikoesterreich |
| --- | --- |

40.

republikoesterreich

| 41. | dimokratiaafstria |
| --- | --- |

41.

dimokratiaafstria

| 42. | republikkenøstrig |
| --- | --- |

42.

republikkenøstrig

| 43. | republicaustria |
| --- | --- |

43.

republicaustria

| 44. | repúblicaaustria |
| --- | --- |

44.

repúblicaaustria

| 45. | républiqueautriche |
| --- | --- |

45.

républiqueautriche

| 46. | repubblicaaustria |
| --- | --- |

46.

repubblicaaustria

| 47. | republiekoostenrijk |
| --- | --- |

47.

republiekoostenrijk

| 48. | repúblicaaustria |
| --- | --- |

48.

repúblicaaustria

| 49. | tasavaltaitävalta |
| --- | --- |

49.

tasavaltaitävalta

| 50. | republikösterrike |
| --- | --- |

50.

republikösterrike

| 51. | republikarakousko |
| --- | --- |

51.

republikarakousko

| 52. | republikaaustrija |
| --- | --- |

52.

republikaaustrija

| 53. | respublikaaustrija |
| --- | --- |

53.

respublikaaustrija

| 54. | OsztrákKöztársaság |
| --- | --- |

54.

OsztrákKöztársaság

| 55. | RepublikaAustriacka |
| --- | --- |

55.

RepublikaAustriacka

| 56. | republikarakúsko |
| --- | --- |

56.

republikarakúsko

| 57. | republikaavstrija |
| --- | --- |

57.

republikaavstrija

| 58. | republikaawstrija |
| --- | --- |

58.

republikaawstrija

| 59. | aostria |
| --- | --- |

59.

aostria

| 60. | vabariik-aostria |
| --- | --- |

60.

vabariik-aostria

| 61. | vabariikaostria |
| --- | --- |

61.

vabariikaostria

BELGIA

| 1. | belgie |
| --- | --- |

1.

belgie

| 2. | belgië |
| --- | --- |

2.

belgië

| 3. | belgique |
| --- | --- |

3.

belgique

| 4. | belgien |
| --- | --- |

4.

belgien

| 5. | belgium |
| --- | --- |

5.

belgium

| 6. | bélgica |
| --- | --- |

6.

bélgica

| 7. | belgica |
| --- | --- |

7.

belgica

| 8. | belgio |
| --- | --- |

8.

belgio

| 9. | belgia |
| --- | --- |

9.

belgia

| 10. | belgija |
| --- | --- |

10.

belgija

| 11. | vlaanderen |
| --- | --- |

11.

vlaanderen

| 12. | wallonie |
| --- | --- |

12.

wallonie

| 13. | wallonië |
| --- | --- |

13.

wallonië

| 14. | brussel |
| --- | --- |

14.

brussel

| 15. | vlaamse-gemeenschap |
| --- | --- |

15.

vlaamse-gemeenschap

| 16. | franse-gemeenschap |
| --- | --- |

16.

franse-gemeenschap

| 17. | duitstalige-gemeenschap |
| --- | --- |

17.

duitstalige-gemeenschap

| 18. | vlaams-gewest |
| --- | --- |

18.

vlaams-gewest

| 19. | waals-gewest |
| --- | --- |

19.

waals-gewest

| 20. | brussels-hoofdstedelijk-gewest |
| --- | --- |

20.

brussels-hoofdstedelijk-gewest

| 21. | flandre |
| --- | --- |

21.

flandre

| 22. | bruxelles |
| --- | --- |

22.

bruxelles

| 23. | communauté-flamande |
| --- | --- |

23.

communauté-flamande

| 24. | communaute-flamande |
| --- | --- |

24.

communaute-flamande

| 25. | communauté-française |
| --- | --- |

25.

communauté-française

| 26. | communaute-francaise |
| --- | --- |

26.

communaute-francaise

| 27. | communaute-germanophone |
| --- | --- |

27.

communaute-germanophone

| 28. | communauté-germanophone |
| --- | --- |

28.

communauté-germanophone

| 29. | région-flamande |
| --- | --- |

29.

région-flamande

| 30. | region-flamande |
| --- | --- |

30.

region-flamande

| 31. | région-wallonne |
| --- | --- |

31.

région-wallonne

| 32. | region-wallonne |
| --- | --- |

32.

region-wallonne

| 33. | région-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

33.

région-de-bruxelles-capitale

| 34. | region-de-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

34.

region-de-bruxelles-capitale

| 35. | flandern |
| --- | --- |

35.

flandern

| 36. | wallonien |
| --- | --- |

36.

wallonien

| 37. | bruessel |
| --- | --- |

37.

bruessel

| 38. | brüssel |
| --- | --- |

38.

brüssel

| 39. | flaemische-gemeinschaft |
| --- | --- |

39.

flaemische-gemeinschaft

| 40. | flämische-gemeinschaft |
| --- | --- |

40.

flämische-gemeinschaft

| 41. | franzoesische-gemeinschaft |
| --- | --- |

41.

franzoesische-gemeinschaft

| 42. | französische-gemeinschaft |
| --- | --- |

42.

französische-gemeinschaft

| 43. | deutschsprachige-gemeinschaft |
| --- | --- |

43.

deutschsprachige-gemeinschaft

| 44. | flaemische-region |
| --- | --- |

44.

flaemische-region

| 45. | flämische-region |
| --- | --- |

45.

flämische-region

| 46. | wallonische-region |
| --- | --- |

46.

wallonische-region

| 47. | region-bruessel-hauptstadt |
| --- | --- |

47.

region-bruessel-hauptstadt

| 48. | region-brüssel-hauptstadt |
| --- | --- |

48.

region-brüssel-hauptstadt

| 49. | flanders |
| --- | --- |

49.

flanders

| 50. | wallonia |
| --- | --- |

50.

wallonia

| 51. | brussels |
| --- | --- |

51.

brussels

| 52. | flemish-community |
| --- | --- |

52.

flemish-community

| 53. | french-community |
| --- | --- |

53.

french-community

| 54. | german-speaking-community |
| --- | --- |

54.

german-speaking-community

| 55. | flemish-region |
| --- | --- |

55.

flemish-region

| 56. | walloon-region |
| --- | --- |

56.

walloon-region

| 57. | brussels-capital-region |
| --- | --- |

57.

brussels-capital-region

| 58. | flandes |
| --- | --- |

58.

flandes

| 59. | valonia |
| --- | --- |

59.

valonia

| 60. | bruselas |
| --- | --- |

60.

bruselas

| 61. | comunidad-flamenca |
| --- | --- |

61.

comunidad-flamenca

| 62. | comunidad-francesa |
| --- | --- |

62.

comunidad-francesa

| 63. | comunidad-germanófona |
| --- | --- |

63.

comunidad-germanófona

| 64. | comunidad-germanofona |
| --- | --- |

64.

comunidad-germanofona

| 65. | region-flamenca |
| --- | --- |

65.

region-flamenca

| 66. | región-flamenca |
| --- | --- |

66.

región-flamenca

| 67. | region-valona |
| --- | --- |

67.

region-valona

| 68. | región-valona |
| --- | --- |

68.

región-valona

| 69. | region-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

69.

region-de-bruselas-capital

| 70. | región-de-bruselas-capital |
| --- | --- |

70.

región-de-bruselas-capital

| 71. | fiandre |
| --- | --- |

71.

fiandre

| 72. | vallonia |
| --- | --- |

72.

vallonia

| 73. | communita-fiamminga |
| --- | --- |

73.

communita-fiamminga

| 74. | communità-fiamminga |
| --- | --- |

74.

communità-fiamminga

| 75. | communita-francese |
| --- | --- |

75.

communita-francese

| 76. | communità-francese |
| --- | --- |

76.

communità-francese

| 77. | communita-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

77.

communita-di-lingua-tedesca

| 78. | communità-di-lingua-tedesca |
| --- | --- |

78.

communità-di-lingua-tedesca

| 79. | regione-fiamminga |
| --- | --- |

79.

regione-fiamminga

| 80. | regione-vallona |
| --- | --- |

80.

regione-vallona

| 81. | regione-di-bruxelles-capitale |
| --- | --- |

81.

regione-di-bruxelles-capitale

| 82. | flandres |
| --- | --- |

82.

flandres

| 83. | bruxelas |
| --- | --- |

83.

bruxelas

| 84. | comunidade-flamenga |
| --- | --- |

84.

comunidade-flamenga

| 85. | comunidade-francofona |
| --- | --- |

85.

comunidade-francofona

| 86. | comunidade-germanofona |
| --- | --- |

86.

comunidade-germanofona

| 87. | regiao-flamenga |
| --- | --- |

87.

regiao-flamenga

| 88. | região-flamenga |
| --- | --- |

88.

região-flamenga

| 89. | regiao-vala |
| --- | --- |

89.

regiao-vala

| 90. | região-vala |
| --- | --- |

90.

região-vala

| 91. | regiao-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

91.

regiao-de-bruxelas-capital

| 92. | região-de-bruxelas-capital |
| --- | --- |

92.

região-de-bruxelas-capital

| 93. | vallonien |
| --- | --- |

93.

vallonien

| 94. | bryssel |
| --- | --- |

94.

bryssel

| 95. | flamlaendskt-spraakomraade |
| --- | --- |

95.

flamlaendskt-spraakomraade

| 96. | fransktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

96.

fransktalande-spraakomraade

| 97. | tysktalande-spraakomraade |
| --- | --- |

97.

tysktalande-spraakomraade

| 98. | flamlaendska-regionen |
| --- | --- |

98.

flamlaendska-regionen

| 99. | vallonska-regionen |
| --- | --- |

99.

vallonska-regionen

| 100. | bryssel-huvustad |
| --- | --- |

100.

bryssel-huvustad

| 101. | det-flamske-sprogsamfund |
| --- | --- |

101.

det-flamske-sprogsamfund

| 102. | det-franske-sprogsamfund |
| --- | --- |

102.

det-franske-sprogsamfund

| 103. | det-tysktalende-sprogsamfund |
| --- | --- |

103.

det-tysktalende-sprogsamfund

| 104. | den-flamske-region |
| --- | --- |

104.

den-flamske-region

| 105. | den-vallonske-region |
| --- | --- |

105.

den-vallonske-region

| 106. | regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet |
| --- | --- |

106.

regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet

| 107. | flanderi |
| --- | --- |

107.

flanderi

| 108. | flaaminkielinen-yhteiso |
| --- | --- |

108.

flaaminkielinen-yhteiso

| 109. | ranskankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

109.

ranskankielinen-yhteiso

| 110. | saksankielinen-yhteiso |
| --- | --- |

110.

saksankielinen-yhteiso

| 111. | flanderin-alue |
| --- | --- |

111.

flanderin-alue

| 112. | vallonian-alue |
| --- | --- |

112.

vallonian-alue

| 113. | brysselin-alue |
| --- | --- |

113.

brysselin-alue

| 114. | flandry |
| --- | --- |

114.

flandry

| 115. | valonsko |
| --- | --- |

115.

valonsko

| 116. | brusel |
| --- | --- |

116.

brusel

| 117. | vlamske-spolecenstvi |
| --- | --- |

117.

vlamske-spolecenstvi

| 118. | francouzske-spolecenstvi |
| --- | --- |

118.

francouzske-spolecenstvi

| 119. | germanofonni-spolecenstvi |
| --- | --- |

119.

germanofonni-spolecenstvi

| 120. | vlamsky-region |
| --- | --- |

120.

vlamsky-region

| 121. | valonsky-region |
| --- | --- |

121.

valonsky-region

| 122. | region-brusel |
| --- | --- |

122.

region-brusel

| 123. | flandrija |
| --- | --- |

123.

flandrija

| 124. | valonija |
| --- | --- |

124.

valonija

| 125. | bruselj |
| --- | --- |

125.

bruselj

| 126. | flamska-skupnost |
| --- | --- |

126.

flamska-skupnost

| 127. | frankofonska-skupnost |
| --- | --- |

127.

frankofonska-skupnost

| 128. | germanofonska-skupnost |
| --- | --- |

128.

germanofonska-skupnost

| 129. | flamska-regija |
| --- | --- |

129.

flamska-regija

| 130. | valonska-regija |
| --- | --- |

130.

valonska-regija

| 131. | regija-bruselj |
| --- | --- |

131.

regija-bruselj

KÜPROS

| 1. | cypern |
| --- | --- |

1.

cypern

| 2. | cyprus |
| --- | --- |

2.

cyprus

| 3. | cyprus |
| --- | --- |

3.

cyprus

| 4. | kypros |
| --- | --- |

4.

kypros

| 5. | chypre |
| --- | --- |

5.

chypre

| 6. | zypern |
| --- | --- |

6.

zypern

| 7. | κυπρος |
| --- | --- |

7.

κυπρος

| 8. | cipro |
| --- | --- |

8.

cipro

| 9. | chipre |
| --- | --- |

9.

chipre

| 10. | chipre |
| --- | --- |

10.

chipre

| 11. | cypern |
| --- | --- |

11.

cypern

| 12. | anchipír |
| --- | --- |

12.

anchipír

| 13. | kypr |
| --- | --- |

13.

kypr

| 14. | küpros |
| --- | --- |

14.

küpros

| 15. | ciprus |
| --- | --- |

15.

ciprus

| 16. | kipras |
| --- | --- |

16.

kipras

| 17. | kipra |
| --- | --- |

17.

kipra

| 18. | ćipru |
| --- | --- |

18.

ćipru

| 19. | cypr |
| --- | --- |

19.

cypr

| 20. | ciper |
| --- | --- |

20.

ciper

| 21. | cyprus |
| --- | --- |

21.

cyprus

| 22. | kibris |
| --- | --- |

22.

kibris

| 23. | republikkencypern |
| --- | --- |

23.

republikkencypern

| 24. | republiekcyprus |
| --- | --- |

24.

republiekcyprus

| 25. | republicofcyprus |
| --- | --- |

25.

republicofcyprus

| 26. | kyproksentasavalta |
| --- | --- |

26.

kyproksentasavalta

| 27. | republiquedechypre |
| --- | --- |

27.

republiquedechypre

| 28. | republikzypern |
| --- | --- |

28.

republikzypern

| 29. | κυπριακηδημοκρατια |
| --- | --- |

29.

κυπριακηδημοκρατια

| 30. | repubblicadicipro |
| --- | --- |

30.

repubblicadicipro

| 31. | republicadechipre |
| --- | --- |

31.

republicadechipre

| 32. | republicadechipre |
| --- | --- |

32.

republicadechipre

| 33. | cypernsrepublik |
| --- | --- |

33.

cypernsrepublik

| 34. | poblachtnacipíre |
| --- | --- |

34.

poblachtnacipíre

| 35. | kyperskarepublika |
| --- | --- |

35.

kyperskarepublika

| 36. | küprosevabariik |
| --- | --- |

36.

küprosevabariik

| 37. | ciprusiköztàrsasàg |
| --- | --- |

37.

ciprusiköztàrsasàg

| 38. | kiprorespublika |
| --- | --- |

38.

kiprorespublika

| 39. | kiprasrepublika |
| --- | --- |

39.

kiprasrepublika

| 40. | republikata’ćipru |
| --- | --- |

40.

republikata’ćipru

| 41. | republikacypryjska |
| --- | --- |

41.

republikacypryjska

| 42. | republikaciper |
| --- | --- |

42.

republikaciper

| 43. | cyperskarepublika |
| --- | --- |

43.

cyperskarepublika

| 44. | kibriscumhuriyeti |
| --- | --- |

44.

kibriscumhuriyeti

TŠEHHI VABARIIK

| 1. | ceska-republika |
| --- | --- |

1.

ceska-republika

| 2. | den-tjekkiske-republik |
| --- | --- |

2.

den-tjekkiske-republik

| 3. | tschechische-republik |
| --- | --- |

3.

tschechische-republik

| 4. | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

4.

tsehhi-vabariik

| 5. | τσεχικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

5.

τσεχικη-δημοκρατια

| 6. | czech-republic |
| --- | --- |

6.

czech-republic

| 7. | repulica-checa |
| --- | --- |

7.

repulica-checa

| 8. | republique-tcheque |
| --- | --- |

8.

republique-tcheque

| 9. | repubblica-ceca |
| --- | --- |

9.

repubblica-ceca

| 10. | cehijas-republika |
| --- | --- |

10.

cehijas-republika

| 11. | cekijos-respublika |
| --- | --- |

11.

cekijos-respublika

| 12. | cseh-koztarsasag |
| --- | --- |

12.

cseh-koztarsasag

| 13. | repubblica-ceka |
| --- | --- |

13.

repubblica-ceka

| 14. | tsjechische-republiek |
| --- | --- |

14.

tsjechische-republiek

| 15. | republika-czeska |
| --- | --- |

15.

republika-czeska

| 16. | republica-checa |
| --- | --- |

16.

republica-checa

| 17. | ceska-republika |
| --- | --- |

17.

ceska-republika

| 18. | ceska-republika |
| --- | --- |

18.

ceska-republika

| 19. | tsekin-tasavalta |
| --- | --- |

19.

tsekin-tasavalta

| 20. | tjeckiska-republiken |
| --- | --- |

20.

tjeckiska-republiken

| 21. | ceskarepublika |
| --- | --- |

21.

ceskarepublika

| 22. | dentjekkiskerepublik |
| --- | --- |

22.

dentjekkiskerepublik

| 23. | tschechischerepublik |
| --- | --- |

23.

tschechischerepublik

| 24. | tsehhivabariik |
| --- | --- |

24.

tsehhivabariik

| 25. | τσεχικηδημοκρατια |
| --- | --- |

25.

τσεχικηδημοκρατια

| 26. | czechrepublic |
| --- | --- |

26.

czechrepublic

| 27. | repulicacheca |
| --- | --- |

27.

repulicacheca

| 28. | republiquetcheque |
| --- | --- |

28.

republiquetcheque

| 29. | repubblicaceca |
| --- | --- |

29.

repubblicaceca

| 30. | cehijasrepublika |
| --- | --- |

30.

cehijasrepublika

| 31. | cekijosrespublika |
| --- | --- |

31.

cekijosrespublika

| 32. | csehkoztarsasag |
| --- | --- |

32.

csehkoztarsasag

| 33. | repubblicaceka |
| --- | --- |

33.

repubblicaceka

| 34. | tsjechischerepubliek |
| --- | --- |

34.

tsjechischerepubliek

| 35. | republikaczeska |
| --- | --- |

35.

republikaczeska

| 36. | republicacheca |
| --- | --- |

36.

republicacheca

| 37. | ceskarepublika |
| --- | --- |

37.

ceskarepublika

| 38. | ceskarepublika |
| --- | --- |

38.

ceskarepublika

| 39. | tsekintasavalta |
| --- | --- |

39.

tsekintasavalta

| 40. | tjeckiskarepubliken |
| --- | --- |

40.

tjeckiskarepubliken

| 41. | czech |
| --- | --- |

41.

czech

| 42. | cesko |
| --- | --- |

42.

cesko

| 43. | tjekkiet |
| --- | --- |

43.

tjekkiet

| 44. | tschechien |
| --- | --- |

44.

tschechien

| 45. | tsehhi |
| --- | --- |

45.

tsehhi

| 46. | τσεχια |
| --- | --- |

46.

τσεχια

| 47. | czechia |
| --- | --- |

47.

czechia

| 48. | chequia |
| --- | --- |

48.

chequia

| 49. | tchequie |
| --- | --- |

49.

tchequie

| 50. | cechia |
| --- | --- |

50.

cechia

| 51. | cehija |
| --- | --- |

51.

cehija

| 52. | cekija |
| --- | --- |

52.

cekija

| 53. | csehorszag |
| --- | --- |

53.

csehorszag

| 54. | tsjechie |
| --- | --- |

54.

tsjechie

| 55. | czechy |
| --- | --- |

55.

czechy

| 56. | chequia |
| --- | --- |

56.

chequia

| 57. | ceska |
| --- | --- |

57.

ceska

| 58. | tsekinmaa |
| --- | --- |

58.

tsekinmaa

| 59. | tjeckien |
| --- | --- |

59.

tjeckien

| 60. | cechy |
| --- | --- |

60.

cechy

| 61. | česka-republika |
| --- | --- |

61.

česka-republika

| 62. | tsehhi-vabariik |
| --- | --- |

62.

tsehhi-vabariik

| 63. | republica-checa |
| --- | --- |

63.

republica-checa

| 64. | republique-tcheque |
| --- | --- |

64.

republique-tcheque

| 65. | čehijas-republika |
| --- | --- |

65.

čehijas-republika

| 66. | cseh-köztarsasag |
| --- | --- |

66.

cseh-köztarsasag

| 67. | republica-checa |
| --- | --- |

67.

republica-checa

| 68. | česka-republika |
| --- | --- |

68.

česka-republika

| 69. | českarepublika |
| --- | --- |

69.

českarepublika

| 70. | tsehhivabariik |
| --- | --- |

70.

tsehhivabariik

| 71. | republicacheca |
| --- | --- |

71.

republicacheca

| 72. | republiquetcheque |
| --- | --- |

72.

republiquetcheque

| 73. | čehijasrepublika |
| --- | --- |

73.

čehijasrepublika

| 74. | csehköztarsasag |
| --- | --- |

74.

csehköztarsasag

| 75. | republicacheca |
| --- | --- |

75.

republicacheca

| 76. | českarepublika |
| --- | --- |

76.

českarepublika

| 77. | česko |
| --- | --- |

77.

česko

| 78. | tsjechië |
| --- | --- |

78.

tsjechië

| 79. | tsehhi |
| --- | --- |

79.

tsehhi

| 80. | chequia |
| --- | --- |

80.

chequia

| 81. | tchequie |
| --- | --- |

81.

tchequie

| 82. | čehija |
| --- | --- |

82.

čehija

| 83. | csehorszag |
| --- | --- |

83.

csehorszag

| 84. | česka |
| --- | --- |

84.

česka

| 85. | čechy |
| --- | --- |

85.

čechy

TAANI

| 1. | danemark |
| --- | --- |

1.

danemark

| 2. | denemarken |
| --- | --- |

2.

denemarken

| 3. | danmark |
| --- | --- |

3.

danmark

| 4. | denmark |
| --- | --- |

4.

denmark

| 5. | tanska |
| --- | --- |

5.

tanska

| 6. | δανία |
| --- | --- |

6.

δανία

| 7. | danimarca |
| --- | --- |

7.

danimarca

| 8. | dinamarca |
| --- | --- |

8.

dinamarca

| 9. | dänemark |
| --- | --- |

9.

dänemark

| 10. | dánsko |
| --- | --- |

10.

dánsko

| 11. | taani |
| --- | --- |

11.

taani

| 12. | danija |
| --- | --- |

12.

danija

| 13. | dānija |
| --- | --- |

13.

dānija

| 14. | id-danimarka |
| --- | --- |

14.

id-danimarka

| 15. | dania |
| --- | --- |

15.

dania

| 16. | danska |
| --- | --- |

16.

danska

| 17. | dánia |
| --- | --- |

17.

dánia

EESTI

| 1. | eesti |
| --- | --- |

1.

eesti

| 2. | estija |
| --- | --- |

2.

estija

| 3. | estland |
| --- | --- |

3.

estland

| 4. | estonia |
| --- | --- |

4.

estonia

| 5. | estónia |
| --- | --- |

5.

estónia

| 6. | estonie |
| --- | --- |

6.

estonie

| 7. | estonija |
| --- | --- |

7.

estonija

| 8. | estonja |
| --- | --- |

8.

estonja

| 9. | εσθονία |
| --- | --- |

9.

εσθονία

| 10. | igaunija |
| --- | --- |

10.

igaunija

| 11. | viro |
| --- | --- |

11.

viro

SOOME

| 1. | suomi |
| --- | --- |

1.

suomi

| 2. | finland |
| --- | --- |

2.

finland

| 3. | finska |
| --- | --- |

3.

finska

| 4. | finskó |
| --- | --- |

4.

finskó

| 5. | finlândia |
| --- | --- |

5.

finlândia

| 6. | finlandia |
| --- | --- |

6.

finlandia

| 7. | finlandja |
| --- | --- |

7.

finlandja

| 8. | finnország |
| --- | --- |

8.

finnország

| 9. | suomija |
| --- | --- |

9.

suomija

| 10. | somija |
| --- | --- |

10.

somija

| 11. | finlande |
| --- | --- |

11.

finlande

| 12. | φινλανδία |
| --- | --- |

12.

φινλανδία

| 13. | soomi |
| --- | --- |

13.

soomi

| 14. | finnland |
| --- | --- |

14.

finnland

| 15. | finsko |
| --- | --- |

15.

finsko

PRANTSUSMAA

| 1. | francia |
| --- | --- |

1.

francia

| 2. | francie |
| --- | --- |

2.

francie

| 3. | frankrig |
| --- | --- |

3.

frankrig

| 4. | frankreich |
| --- | --- |

4.

frankreich

| 5. | prantsusmaa |
| --- | --- |

5.

prantsusmaa

| 6. | γαλλια |
| --- | --- |

6.

γαλλια

| 7. | gallia |
| --- | --- |

7.

gallia

| 8. | france |
| --- | --- |

8.

france

| 9. | france |
| --- | --- |

9.

france

| 10. | francia |
| --- | --- |

10.

francia

| 11. | francija |
| --- | --- |

11.

francija

| 12. | prancūzija |
| --- | --- |

12.

prancūzija

| 13. | prancuzija |
| --- | --- |

13.

prancuzija

| 14. | franciaország |
| --- | --- |

14.

franciaország

| 15. | franciaorszag |
| --- | --- |

15.

franciaorszag

| 16. | franza |
| --- | --- |

16.

franza

| 17. | frankrijk |
| --- | --- |

17.

frankrijk

| 18. | francja |
| --- | --- |

18.

francja

| 19. | frança |
| --- | --- |

19.

frança

| 20. | francúzsko |
| --- | --- |

20.

francúzsko

| 21. | francuzsko |
| --- | --- |

21.

francuzsko

| 22. | francija |
| --- | --- |

22.

francija

| 23. | ranska |
| --- | --- |

23.

ranska

| 24. | frankrike |
| --- | --- |

24.

frankrike

| 25. | französischerepublik |
| --- | --- |

25.

französischerepublik

| 26. | französische-republik |
| --- | --- |

26.

französische-republik

| 27. | französische_republik |
| --- | --- |

27.

französische_republik

| 28. | franzosischerepublik |
| --- | --- |

28.

franzosischerepublik

| 29. | franzosische-republik |
| --- | --- |

29.

franzosische-republik

| 30. | franzosische_republik |
| --- | --- |

30.

franzosische_republik

| 31. | franzoesischerepublik |
| --- | --- |

31.

franzoesischerepublik

| 32. | franzoesische-republik |
| --- | --- |

32.

franzoesische-republik

| 33. | franzoesische_republik |
| --- | --- |

33.

franzoesische_republik

| 34. | frenchrepublic |
| --- | --- |

34.

frenchrepublic

| 35. | french-republic |
| --- | --- |

35.

french-republic

| 36. | french_republic |
| --- | --- |

36.

french_republic

| 37. | republiquefrançaise |
| --- | --- |

37.

republiquefrançaise

| 38. | republique-française |
| --- | --- |

38.

republique-française

| 39. | republique_française |
| --- | --- |

39.

republique_française

| 40. | républiquefrançaise |
| --- | --- |

40.

républiquefrançaise

| 41. | république-française |
| --- | --- |

41.

république-française

| 42. | république_française |
| --- | --- |

42.

république_française

| 43. | republiquefrancaise |
| --- | --- |

43.

republiquefrancaise

| 44. | republique-francaise |
| --- | --- |

44.

republique-francaise

| 45. | republique_francaise |
| --- | --- |

45.

republique_francaise

| 46. | républiquefrancaise |
| --- | --- |

46.

républiquefrancaise

| 47. | république-francaise |
| --- | --- |

47.

république-francaise

| 48. | république_francaise |
| --- | --- |

48.

république_francaise

| 49. | alsace |
| --- | --- |

49.

alsace

| 50. | auvergne |
| --- | --- |

50.

auvergne

| 51. | aquitaine |
| --- | --- |

51.

aquitaine

| 52. | basse-normandie |
| --- | --- |

52.

basse-normandie

| 53. | bassenormandie |
| --- | --- |

53.

bassenormandie

| 54. | bourgogne |
| --- | --- |

54.

bourgogne

| 55. | bretagne |
| --- | --- |

55.

bretagne

| 56. | centre |
| --- | --- |

56.

centre

| 57. | champagne-ardenne |
| --- | --- |

57.

champagne-ardenne

| 58. | champagneardenne |
| --- | --- |

58.

champagneardenne

| 59. | corse |
| --- | --- |

59.

corse

| 60. | franche-comte |
| --- | --- |

60.

franche-comte

| 61. | franche-comté |
| --- | --- |

61.

franche-comté

| 62. | franchecomte |
| --- | --- |

62.

franchecomte

| 63. | franchecomté |
| --- | --- |

63.

franchecomté

| 64. | haute-normandie |
| --- | --- |

64.

haute-normandie

| 65. | hautenormandie |
| --- | --- |

65.

hautenormandie

| 66. | ile-de-France |
| --- | --- |

66.

ile-de-France

| 67. | île-de-France |
| --- | --- |

67.

île-de-France

| 68. | iledeFrance |
| --- | --- |

68.

iledeFrance

| 69. | îledeFrance |
| --- | --- |

69.

îledeFrance

| 70. | languedoc-roussillon |
| --- | --- |

70.

languedoc-roussillon

| 71. | languedocroussillon |
| --- | --- |

71.

languedocroussillon

| 72. | limousin |
| --- | --- |

72.

limousin

| 73. | lorraine |
| --- | --- |

73.

lorraine

| 74. | midi-pyrenees |
| --- | --- |

74.

midi-pyrenees

| 75. | midi-pyrénées |
| --- | --- |

75.

midi-pyrénées

| 76. | midipyrenees |
| --- | --- |

76.

midipyrenees

| 77. | midipyrénées |
| --- | --- |

77.

midipyrénées

| 78. | nord-pas-de-calais |
| --- | --- |

78.

nord-pas-de-calais

| 79. | nordpasdecalais |
| --- | --- |

79.

nordpasdecalais

| 80. | paysdelaloire |
| --- | --- |

80.

paysdelaloire

| 81. | pays-de-la-loire |
| --- | --- |

81.

pays-de-la-loire

| 82. | picardie |
| --- | --- |

82.

picardie

| 83. | poitou-charentes |
| --- | --- |

83.

poitou-charentes

| 84. | poitoucharentes |
| --- | --- |

84.

poitoucharentes

| 85. | provence-alpes-cote-d-azur |
| --- | --- |

85.

provence-alpes-cote-d-azur

| 86. | provence-alpes-côte-d-azur |
| --- | --- |

86.

provence-alpes-côte-d-azur

| 87. | provencealpescotedazur |
| --- | --- |

87.

provencealpescotedazur

| 88. | provencealpescôtedazur |
| --- | --- |

88.

provencealpescôtedazur

| 89. | rhone-alpes |
| --- | --- |

89.

rhone-alpes

| 90. | rhône-alpes |
| --- | --- |

90.

rhône-alpes

| 91. | rhonealpes |
| --- | --- |

91.

rhonealpes

| 92. | rhônealpes |
| --- | --- |

92.

rhônealpes

| 93. | guadeloupe |
| --- | --- |

93.

guadeloupe

| 94. | guyane |
| --- | --- |

94.

guyane

| 95. | martinique |
| --- | --- |

95.

martinique

| 96. | reunion |
| --- | --- |

96.

reunion

| 97. | réunion |
| --- | --- |

97.

réunion

| 98. | mayotte |
| --- | --- |

98.

mayotte

| 99. | saint-pierre-et-miquelon |
| --- | --- |

99.

saint-pierre-et-miquelon

| 100. | saintpierreetmiquelon |
| --- | --- |

100.

saintpierreetmiquelon

| 101. | polynesie-française |
| --- | --- |

101.

polynesie-française

| 102. | polynésie-française |
| --- | --- |

102.

polynésie-française

| 103. | polynesie-francaise |
| --- | --- |

103.

polynesie-francaise

| 104. | polynésie-francaise |
| --- | --- |

104.

polynésie-francaise

| 105. | polynesiefrançaise |
| --- | --- |

105.

polynesiefrançaise

| 106. | polynésiefrançaise |
| --- | --- |

106.

polynésiefrançaise

| 107. | polynesiefrancaise |
| --- | --- |

107.

polynesiefrancaise

| 108. | polynésiefrancaise |
| --- | --- |

108.

polynésiefrancaise

| 109. | nouvelle-caledonie |
| --- | --- |

109.

nouvelle-caledonie

| 110. | nouvelle-calédonie |
| --- | --- |

110.

nouvelle-calédonie

| 111. | nouvellecaledonie |
| --- | --- |

111.

nouvellecaledonie

| 112. | nouvellecalédonie |
| --- | --- |

112.

nouvellecalédonie

| 113. | wallis-et-futuna |
| --- | --- |

113.

wallis-et-futuna

| 114. | wallisetfutuna |
| --- | --- |

114.

wallisetfutuna

| 115. | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

115.

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 116. | terres-australes-et-antarctiques-françaises |
| --- | --- |

116.

terres-australes-et-antarctiques-françaises

| 117. | terresaustralesetantarctiquesfrançaises |
| --- | --- |

117.

terresaustralesetantarctiquesfrançaises

| 118. | terresaustralesetantarctique-françaises |
| --- | --- |

118.

terresaustralesetantarctique-françaises

| 119. | saint-barthélémy |
| --- | --- |

119.

saint-barthélémy

| 120. | saintbarthélémy |
| --- | --- |

120.

saintbarthélémy

| 121. | saint-barthelemy |
| --- | --- |

121.

saint-barthelemy

| 122. | saintbarthelemy |
| --- | --- |

122.

saintbarthelemy

| 123. | saint-martin |
| --- | --- |

123.

saint-martin

| 124. | saintmartin |
| --- | --- |

124.

saintmartin

SAKSAMAA

| 1. | deutschland |
| --- | --- |

1.

deutschland

| 2. | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

2.

federalrepublicofgermany

| 3. | bundesrepublik-deutschland |
| --- | --- |

3.

bundesrepublik-deutschland

| 4. | bundesrepublikdeutschland |
| --- | --- |

4.

bundesrepublikdeutschland

| 5. | allemagne |
| --- | --- |

5.

allemagne

| 6. | republiquefederaled'allemagne |
| --- | --- |

6.

republiquefederaled'allemagne

| 7. | alemanna |
| --- | --- |

7.

alemanna

| 8. | repúblicafederaldealemania |
| --- | --- |

8.

repúblicafederaldealemania

| 9. | germania |
| --- | --- |

9.

germania

| 10. | repubblicafederaledigermania |
| --- | --- |

10.

repubblicafederaledigermania

| 11. | germany |
| --- | --- |

11.

germany

| 12. | federalrepublicofgermany |
| --- | --- |

12.

federalrepublicofgermany

| 13. | tyskland |
| --- | --- |

13.

tyskland

| 14. | forbundsrepublikkentyskland |
| --- | --- |

14.

forbundsrepublikkentyskland

| 15. | duitsland |
| --- | --- |

15.

duitsland

| 16. | bondsrepubliekduitsland |
| --- | --- |

16.

bondsrepubliekduitsland

| 17. | nemecko |
| --- | --- |

17.

nemecko

| 18. | spolkovárepublikanemecko |
| --- | --- |

18.

spolkovárepublikanemecko

| 19. | alemanha |
| --- | --- |

19.

alemanha

| 20. | republicafederaldaalemanha |
| --- | --- |

20.

republicafederaldaalemanha

| 21. | niemczech |
| --- | --- |

21.

niemczech

| 22. | republikafederalnaniemiec |
| --- | --- |

22.

republikafederalnaniemiec

| 23. | németország |
| --- | --- |

23.

németország

| 24. | németországiszövetségiköztársaság |
| --- | --- |

24.

németországiszövetségiköztársaság

| 25. | vokietijos |
| --- | --- |

25.

vokietijos

| 26. | vokietijosfederacinerespublika |
| --- | --- |

26.

vokietijosfederacinerespublika

| 27. | vacija |
| --- | --- |

27.

vacija

| 28. | vacijasfederativarepublika |
| --- | --- |

28.

vacijasfederativarepublika

| 29. | däitschland |
| --- | --- |

29.

däitschland

| 30. | bundesrepublikdäitschland |
| --- | --- |

30.

bundesrepublikdäitschland

| 31. | germanja |
| --- | --- |

31.

germanja

| 32. | repubblikafederalitagermanja |
| --- | --- |

32.

repubblikafederalitagermanja

| 33. | gearmaine |
| --- | --- |

33.

gearmaine

| 34. | poblachtchnaidhmenagearmaine |
| --- | --- |

34.

poblachtchnaidhmenagearmaine

| 35. | saksamaa |
| --- | --- |

35.

saksamaa

| 36. | saksamaaliitvabariik |
| --- | --- |

36.

saksamaaliitvabariik

| 37. | nemcija |
| --- | --- |

37.

nemcija

| 38. | zweznarepublikanemcija |
| --- | --- |

38.

zweznarepublikanemcija

| 39. | γερμανία |
| --- | --- |

39.

γερμανία

| 40. | saksa |
| --- | --- |

40.

saksa

| 41. | saksanliittotasavalta |
| --- | --- |

41.

saksanliittotasavalta

| 42. | Baden-Württemberg |
| --- | --- |

42.

Baden-Württemberg

| 43. | Bavaria |
| --- | --- |

43.

Bavaria

| 44. | Bayern |
| --- | --- |

44.

Bayern

| 45. | Berlin |
| --- | --- |

45.

Berlin

| 46. | Brandenburg |
| --- | --- |

46.

Brandenburg

| 47. | Bremen |
| --- | --- |

47.

Bremen

| 48. | Hamburg |
| --- | --- |

48.

Hamburg

| 49. | Hessen |
| --- | --- |

49.

Hessen

| 50. | Lower-Saxony |
| --- | --- |

50.

Lower-Saxony

| 51. | Mecklenburg-Western-Pomerania |
| --- | --- |

51.

Mecklenburg-Western-Pomerania

| 52. | Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

52.

Mecklenburg-Vorpommern

| 53. | niedersachsen |
| --- | --- |

53.

niedersachsen

| 54. | nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

54.

nordrhein-Westfalen

| 55. | northrhine-Westphalia |
| --- | --- |

55.

northrhine-Westphalia

| 56. | Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

56.

Rheinland-Pfalz

| 57. | Rhineland-Palatinate |
| --- | --- |

57.

Rhineland-Palatinate

| 58. | Saarland |
| --- | --- |

58.

Saarland

| 59. | Sachsen |
| --- | --- |

59.

Sachsen

| 60. | Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

60.

Sachsen-Anhalt

| 61. | Saxony |
| --- | --- |

61.

Saxony

| 62. | Saxony-Anhalt |
| --- | --- |

62.

Saxony-Anhalt

| 63. | Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

63.

Schleswig-Holstein

| 64. | Thüringen |
| --- | --- |

64.

Thüringen

| 65. | Thuringia |
| --- | --- |

65.

Thuringia

| 66. | Baden-Wuerttemberg |
| --- | --- |

66.

Baden-Wuerttemberg

| 67. | bade-wurtemberg |
| --- | --- |

67.

bade-wurtemberg

| 68. | le-bade-wurtemberg |
| --- | --- |

68.

le-bade-wurtemberg

| 69. | Baden-Wurttemberg |
| --- | --- |

69.

Baden-Wurttemberg

| 70. | BadenWürttemberg |
| --- | --- |

70.

BadenWürttemberg

| 71. | BadenWuerttemberg |
| --- | --- |

71.

BadenWuerttemberg

| 72. | badewurtemberg |
| --- | --- |

72.

badewurtemberg

| 73. | lebadewurtemberg |
| --- | --- |

73.

lebadewurtemberg

| 74. | BadenWurttemberg |
| --- | --- |

74.

BadenWurttemberg

| 75. | Baviera |
| --- | --- |

75.

Baviera

| 76. | Bavière |
| --- | --- |

76.

Bavière

| 77. | Freistaat-Bayern |
| --- | --- |

77.

Freistaat-Bayern

| 78. | FreistaatBayern |
| --- | --- |

78.

FreistaatBayern

| 79. | Free-State-of-Bavaria |
| --- | --- |

79.

Free-State-of-Bavaria

| 80. | Stato-Libero-di-Baviera |
| --- | --- |

80.

Stato-Libero-di-Baviera

| 81. | Etat-Libre-Bavière |
| --- | --- |

81.

Etat-Libre-Bavière

| 82. | Brandebourg |
| --- | --- |

82.

Brandebourg

| 83. | Brandeburgo |
| --- | --- |

83.

Brandeburgo

| 84. | Brandenburgii |
| --- | --- |

84.

Brandenburgii

| 85. | freieundhansestadthamburg |
| --- | --- |

85.

freieundhansestadthamburg

| 86. | freie-und-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

86.

freie-und-hansestadt-hamburg

| 87. | freiehansestadthamburg |
| --- | --- |

87.

freiehansestadthamburg

| 88. | freie-hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

88.

freie-hansestadt-hamburg

| 89. | hansestadt-hamburg |
| --- | --- |

89.

hansestadt-hamburg

| 90. | hansestadthamburg |
| --- | --- |

90.

hansestadthamburg

| 91. | stadthamburg |
| --- | --- |

91.

stadthamburg

| 92. | stadt-hamburg |
| --- | --- |

92.

stadt-hamburg

| 93. | hamburg-stadt |
| --- | --- |

93.

hamburg-stadt

| 94. | hamburg |
| --- | --- |

94.

hamburg

| 95. | landhamburg |
| --- | --- |

95.

landhamburg

| 96. | land-hamburg |
| --- | --- |

96.

land-hamburg

| 97. | hamburku |
| --- | --- |

97.

hamburku

| 98. | hampuriin |
| --- | --- |

98.

hampuriin

| 99. | hamborg |
| --- | --- |

99.

hamborg

| 100. | hamburgo |
| --- | --- |

100.

hamburgo

| 101. | hambourg |
| --- | --- |

101.

hambourg

| 102. | amburgo |
| --- | --- |

102.

amburgo

| 103. | hamburgu |
| --- | --- |

103.

hamburgu

| 104. | hanbao |
| --- | --- |

104.

hanbao

| 105. | hamburuku |
| --- | --- |

105.

hamburuku

| 106. | hamburk |
| --- | --- |

106.

hamburk

| 107. | hesse |
| --- | --- |

107.

hesse

| 108. | hassia |
| --- | --- |

108.

hassia

| 109. | nordrheinwestfalen |
| --- | --- |

109.

nordrheinwestfalen

| 110. | northrhinewestphalia |
| --- | --- |

110.

northrhinewestphalia

| 111. | northrhine-westfalia |
| --- | --- |

111.

northrhine-westfalia

| 112. | northrhinewestfalia |
| --- | --- |

112.

northrhinewestfalia

| 113. | rhenanie-du-nord-westphalie |
| --- | --- |

113.

rhenanie-du-nord-westphalie

| 114. | rhenaniedunordwestphalie |
| --- | --- |

114.

rhenaniedunordwestphalie

| 115. | lasaxe |
| --- | --- |

115.

lasaxe

| 116. | sachsen |
| --- | --- |

116.

sachsen

| 117. | sajonia |
| --- | --- |

117.

sajonia

| 118. | sajónia |
| --- | --- |

118.

sajónia

| 119. | saksen |
| --- | --- |

119.

saksen

| 120. | saksimaa |
| --- | --- |

120.

saksimaa

| 121. | saksio |
| --- | --- |

121.

saksio

| 122. | saksonia |
| --- | --- |

122.

saksonia

| 123. | saksonijos |
| --- | --- |

123.

saksonijos

| 124. | saška |
| --- | --- |

124.

saška

| 125. | saska |
| --- | --- |

125.

saska

| 126. | sasko |
| --- | --- |

126.

sasko

| 127. | sassonia |
| --- | --- |

127.

sassonia

| 128. | saxe |
| --- | --- |

128.

saxe

| 129. | saxonia |
| --- | --- |

129.

saxonia

| 130. | saxónia |
| --- | --- |

130.

saxónia

| 131. | szászország |
| --- | --- |

131.

szászország

| 132. | szaszorszag |
| --- | --- |

132.

szaszorszag

| 133. | Σαξωνία |
| --- | --- |

133.

Σαξωνία

| 134. | саксония |
| --- | --- |

134.

саксония

| 135. | freistaat-sachsen |
| --- | --- |

135.

freistaat-sachsen

| 136. | sorben |
| --- | --- |

136.

sorben

| 137. | serbja |
| --- | --- |

137.

serbja

| 138. | Sorben-Wenden |
| --- | --- |

138.

Sorben-Wenden

| 139. | Wenden |
| --- | --- |

139.

Wenden

| 140. | lausitzer-sorben |
| --- | --- |

140.

lausitzer-sorben

| 141. | domowina |
| --- | --- |

141.

domowina

KREEKA

| 1. | Grecia |
| --- | --- |

1.

Grecia

| 2. | Graekenland |
| --- | --- |

2.

Graekenland

| 3. | Griechenland |
| --- | --- |

3.

Griechenland

| 4. | Hellas |
| --- | --- |

4.

Hellas

| 5. | Greece |
| --- | --- |

5.

Greece

| 6. | Grece |
| --- | --- |

6.

Grece

| 7. | Grecia |
| --- | --- |

7.

Grecia

| 8. | Griekenland |
| --- | --- |

8.

Griekenland

| 9. | Grecia |
| --- | --- |

9.

Grecia

| 10. | Kreikka |
| --- | --- |

10.

Kreikka

| 11. | Grekland |
| --- | --- |

11.

Grekland

| 12. | Recko |
| --- | --- |

12.

Recko

| 13. | Kreeka |
| --- | --- |

13.

Kreeka

| 14. | Graecia |
| --- | --- |

14.

Graecia

| 15. | Graikija |
| --- | --- |

15.

Graikija

| 16. | Gorogorszag |
| --- | --- |

16.

Gorogorszag

| 17. | Grecja |
| --- | --- |

17.

Grecja

| 18. | Grecja |
| --- | --- |

18.

Grecja

| 19. | Grecko |
| --- | --- |

19.

Grecko

| 20. | Grcija |
| --- | --- |

20.

Grcija

UNGARI

| 1. | magyarkoztarsasag |
| --- | --- |

1.

magyarkoztarsasag

| 2. | republicofhungary |
| --- | --- |

2.

republicofhungary

| 3. | republiquedehongrie |
| --- | --- |

3.

republiquedehongrie

| 4. | republikungarn |
| --- | --- |

4.

republikungarn

| 5. | republicadehungria |
| --- | --- |

5.

republicadehungria

| 6. | repubblicadiungheria |
| --- | --- |

6.

repubblicadiungheria

| 7. | republicadahungria |
| --- | --- |

7.

republicadahungria

| 8. | ungerskarepubliken |
| --- | --- |

8.

ungerskarepubliken

| 9. | unkarintasavalta |
| --- | --- |

9.

unkarintasavalta

| 10. | denungarskerepublik |
| --- | --- |

10.

denungarskerepublik

| 11. | derepublikhongarije |
| --- | --- |

11.

derepublikhongarije

| 12. | republikawegierska |
| --- | --- |

12.

republikawegierska

| 13. | ungarivabariik |
| --- | --- |

13.

ungarivabariik

| 14. | ungarijasrepublika |
| --- | --- |

14.

ungarijasrepublika

| 15. | vengrijosrespublika |
| --- | --- |

15.

vengrijosrespublika

| 16. | magyarorszag |
| --- | --- |

16.

magyarorszag

| 17. | hungary |
| --- | --- |

17.

hungary

| 18. | hongrie |
| --- | --- |

18.

hongrie

| 19. | ungarn |
| --- | --- |

19.

ungarn

| 20. | hungria |
| --- | --- |

20.

hungria

| 21. | ungheria |
| --- | --- |

21.

ungheria

| 22. | ungern |
| --- | --- |

22.

ungern

| 23. | unkari |
| --- | --- |

23.

unkari

| 24. | hongarije |
| --- | --- |

24.

hongarije

| 25. | wegry |
| --- | --- |

25.

wegry

| 26. | madarsko |
| --- | --- |

26.

madarsko

| 27. | ungari |
| --- | --- |

27.

ungari

| 28. | ungarija |
| --- | --- |

28.

ungarija

| 29. | vengrija |
| --- | --- |

29.

vengrija

| 30. | magyarköztársaság |
| --- | --- |

30.

magyarköztársaság

| 31. | magyarország |
| --- | --- |

31.

magyarország

| 32. | madarskarepublika |
| --- | --- |

32.

madarskarepublika

| 33. | republikamadzarska |
| --- | --- |

33.

republikamadzarska

| 34. | madzarsko |
| --- | --- |

34.

madzarsko

| 35. | ουγγαρια |
| --- | --- |

35.

ουγγαρια

| 36. | ουγρικιδεμοκρατια |
| --- | --- |

36.

ουγρικιδεμοκρατια

| 37. | nyugatdunántúl |
| --- | --- |

37.

nyugatdunántúl

| 38. | középdunántúl |
| --- | --- |

38.

középdunántúl

| 39. | déldunántúl |
| --- | --- |

39.

déldunántúl

| 40. | középmagyarország |
| --- | --- |

40.

középmagyarország

| 41. | északmagyarország |
| --- | --- |

41.

északmagyarország

| 42. | északalföld |
| --- | --- |

42.

északalföld

| 43. | délalföld |
| --- | --- |

43.

délalföld

| 44. | nyugatdunantul |
| --- | --- |

44.

nyugatdunantul

| 45. | kozepdunantul |
| --- | --- |

45.

kozepdunantul

| 46. | deldunantul |
| --- | --- |

46.

deldunantul

| 47. | kozepmagyarorszag |
| --- | --- |

47.

kozepmagyarorszag

| 48. | eszakmagyarorszag |
| --- | --- |

48.

eszakmagyarorszag

| 49. | eszakalfold |
| --- | --- |

49.

eszakalfold

| 50. | delalfold |
| --- | --- |

50.

delalfold

IIRIMAA

| 1. | irlanda |
| --- | --- |

1.

irlanda

| 2. | irsko |
| --- | --- |

2.

irsko

| 3. | irland |
| --- | --- |

3.

irland

| 4. | iirimaa |
| --- | --- |

4.

iirimaa

| 5. | ireland |
| --- | --- |

5.

ireland

| 6. | irlande |
| --- | --- |

6.

irlande

| 7. | irlanda |
| --- | --- |

7.

irlanda

| 8. | Īrija |
| --- | --- |

8.

Īrija

| 9. | Airija |
| --- | --- |

9.

Airija

| 10. | Írország |
| --- | --- |

10.

Írország

| 11. | L-Irlanda |
| --- | --- |

11.

L-Irlanda

| 12. | iρλανδία |
| --- | --- |

12.

iρλανδία

| 13. | ierland |
| --- | --- |

13.

ierland

| 14. | irlandia |
| --- | --- |

14.

irlandia

| 15. | Írsko |
| --- | --- |

15.

Írsko

| 16. | irska |
| --- | --- |

16.

irska

| 17. | irlanti |
| --- | --- |

17.

irlanti

| 18. | irland |
| --- | --- |

18.

irland

| 19. | .irlande |
| --- | --- |

19.

.irlande

| 20. | Ιρλανδία |
| --- | --- |

20.

Ιρλανδία

| 21. | irlande |
| --- | --- |

21.

irlande

| 22. | republicofireland |
| --- | --- |

22.

republicofireland

| 23. | eire |
| --- | --- |

23.

eire

ITAALIA

| 1. | Repubblica-Italiana |
| --- | --- |

1.

Repubblica-Italiana

| 2. | RepubblicaItaliana |
| --- | --- |

2.

RepubblicaItaliana

| 3. | Italia |
| --- | --- |

3.

Italia

| 4. | Italy |
| --- | --- |

4.

Italy

| 5. | Italian |
| --- | --- |

5.

Italian

| 6. | Italien |
| --- | --- |

6.

Italien

| 7. | Italija |
| --- | --- |

7.

Italija

| 8. | Itália |
| --- | --- |

8.

Itália

| 9. | Italië |
| --- | --- |

9.

Italië

| 10. | Italien |
| --- | --- |

10.

Italien

| 11. | Itálie |
| --- | --- |

11.

Itálie

| 12. | Italie |
| --- | --- |

12.

Italie

| 13. | Olaszország |
| --- | --- |

13.

Olaszország

| 14. | Itālija |
| --- | --- |

14.

Itālija

| 15. | Włochy |
| --- | --- |

15.

Włochy

| 16. | Ιταλία |
| --- | --- |

16.

Ιταλία

| 17. | Italja |
| --- | --- |

17.

Italja

| 18. | Taliansko |
| --- | --- |

18.

Taliansko

| 19. | Itaalia |
| --- | --- |

19.

Itaalia

| 20. | Abruzzo |
| --- | --- |

20.

Abruzzo

| 21. | Basilicata |
| --- | --- |

21.

Basilicata

| 22. | Calabria |
| --- | --- |

22.

Calabria

| 23. | Campania |
| --- | --- |

23.

Campania

| 24. | Emilia-Romagna |
| --- | --- |

24.

Emilia-Romagna

| 25. | Friuli-VeneziaGiulia |
| --- | --- |

25.

Friuli-VeneziaGiulia

| 26. | Lazio |
| --- | --- |

26.

Lazio

| 27. | Liguria |
| --- | --- |

27.

Liguria

| 28. | Lombardia |
| --- | --- |

28.

Lombardia

| 29. | Marche |
| --- | --- |

29.

Marche

| 30. | Molise |
| --- | --- |

30.

Molise

| 31. | Piemonte |
| --- | --- |

31.

Piemonte

| 32. | Puglia |
| --- | --- |

32.

Puglia

| 33. | Sardegna |
| --- | --- |

33.

Sardegna

| 34. | Sicilia |
| --- | --- |

34.

Sicilia

| 35. | Toscana |
| --- | --- |

35.

Toscana

| 36. | Trentino-AltoAdige |
| --- | --- |

36.

Trentino-AltoAdige

| 37. | Umbria |
| --- | --- |

37.

Umbria

| 38. | Valled'Aosta |
| --- | --- |

38.

Valled'Aosta

| 39. | Veneto |
| --- | --- |

39.

Veneto

LÄTI

| 1. | Λετονία |
| --- | --- |

1.

Λετονία

| 2. | Lettorszag |
| --- | --- |

2.

Lettorszag

| 3. | Latvja |
| --- | --- |

3.

Latvja

| 4. | Letland |
| --- | --- |

4.

Letland

| 5. | Lotwa |
| --- | --- |

5.

Lotwa

| 6. | Letonia |
| --- | --- |

6.

Letonia

| 7. | Lotyssko |
| --- | --- |

7.

Lotyssko

| 8. | Latvija |
| --- | --- |

8.

Latvija

| 9. | Lettland |
| --- | --- |

9.

Lettland

| 10. | Latvia |
| --- | --- |

10.

Latvia

| 11. | Lotyssko |
| --- | --- |

11.

Lotyssko

| 12. | Letland |
| --- | --- |

12.

Letland

| 13. | Lettland |
| --- | --- |

13.

Lettland

| 14. | Lati |
| --- | --- |

14.

Lati

| 15. | Letonia |
| --- | --- |

15.

Letonia

| 16. | Lettonie |
| --- | --- |

16.

Lettonie

| 17. | Lettonia |
| --- | --- |

17.

Lettonia

| 18. | Republicoflatvia |
| --- | --- |

18.

Republicoflatvia

| 19. | Latvijskajarespublika |
| --- | --- |

19.

Latvijskajarespublika

LEEDU

| 1. | lietuva |
| --- | --- |

1.

lietuva

| 2. | leedu |
| --- | --- |

2.

leedu

| 3. | liettua |
| --- | --- |

3.

liettua

| 4. | litauen |
| --- | --- |

4.

litauen

| 5. | lithouania |
| --- | --- |

5.

lithouania

| 6. | lithuania |
| --- | --- |

6.

lithuania

| 7. | litouwen |
| --- | --- |

7.

litouwen

| 8. | lituania |
| --- | --- |

8.

lituania

| 9. | lituanie |
| --- | --- |

9.

lituanie

| 10. | litva |
| --- | --- |

10.

litva

| 11. | litván |
| --- | --- |

11.

litván

| 12. | litvania |
| --- | --- |

12.

litvania

| 13. | litvanya |
| --- | --- |

13.

litvanya

| 14. | litwa |
| --- | --- |

14.

litwa

| 15. | litwanja |
| --- | --- |

15.

litwanja

| 16. | liettuan |
| --- | --- |

16.

liettuan

| 17. | litevská |
| --- | --- |

17.

litevská

| 18. | lietuvas |
| --- | --- |

18.

lietuvas

| 19. | litwy |
| --- | --- |

19.

litwy

| 20. | litovska |
| --- | --- |

20.

litovska

| 21. | aukstaitija |
| --- | --- |

21.

aukstaitija

| 22. | zemaitija |
| --- | --- |

22.

zemaitija

| 23. | dzukija |
| --- | --- |

23.

dzukija

| 24. | suvalkija |
| --- | --- |

24.

suvalkija

| 25. | suduva |
| --- | --- |

25.

suduva

| 26. | lietuvos-respublika |
| --- | --- |

26.

lietuvos-respublika

| 27. | lietuvos_respublika |
| --- | --- |

27.

lietuvos_respublika

| 28. | lietuvosrespublika |
| --- | --- |

28.

lietuvosrespublika

| 29. | republic-of-lithuania |
| --- | --- |

29.

republic-of-lithuania

| 30. | republic_of_lithuania |
| --- | --- |

30.

republic_of_lithuania

| 31. | republiclithuania |
| --- | --- |

31.

republiclithuania

| 32. | republicoflithuania |
| --- | --- |

32.

republicoflithuania

| 33. | republique-de-lituanie |
| --- | --- |

33.

republique-de-lituanie

| 34. | republique_de_lituanie |
| --- | --- |

34.

republique_de_lituanie

| 35. | republiquelituanie |
| --- | --- |

35.

republiquelituanie

| 36. | republiquedelituanie |
| --- | --- |

36.

republiquedelituanie

| 37. | republica-de-lituania |
| --- | --- |

37.

republica-de-lituania

| 38. | republica_de_lituania |
| --- | --- |

38.

republica_de_lituania

| 39. | republicalituania |
| --- | --- |

39.

republicalituania

| 40. | republicadelituania |
| --- | --- |

40.

republicadelituania

| 41. | litovskajarespublika |
| --- | --- |

41.

litovskajarespublika

| 42. | litovskaja-respublika |
| --- | --- |

42.

litovskaja-respublika

| 43. | litovskaja_respublika |
| --- | --- |

43.

litovskaja_respublika

| 44. | litauensrepublik |
| --- | --- |

44.

litauensrepublik

| 45. | litauens-republik |
| --- | --- |

45.

litauens-republik

| 46. | litauens_republic |
| --- | --- |

46.

litauens_republic

| 47. | republiklitauen |
| --- | --- |

47.

republiklitauen

| 48. | republik-litauen |
| --- | --- |

48.

republik-litauen

| 49. | republic_litauen |
| --- | --- |

49.

republic_litauen

| 50. | δημοκρατιατησλιθουανιας |
| --- | --- |

50.

δημοκρατιατησλιθουανιας

| 51. | δημοκρατια-της-λιθουανιας |
| --- | --- |

51.

δημοκρατια-της-λιθουανιας

| 52. | δημοκρατια_της_λιθουανιας |
| --- | --- |

52.

δημοκρατια_της_λιθουανιας

| 53. | δημοκρατίατηςΛιθουανίας |
| --- | --- |

53.

δημοκρατίατηςΛιθουανίας

| 54. | δημοκρατία-της-Λιθουανίας |
| --- | --- |

54.

δημοκρατία-της-Λιθουανίας

| 55. | δημοκρατία_της_Λιθουανίας |
| --- | --- |

55.

δημοκρατία_της_Λιθουανίας

| 56. | repubblicadilituania |
| --- | --- |

56.

repubblicadilituania

| 57. | repubblica-di-lituania |
| --- | --- |

57.

repubblica-di-lituania

| 58. | repubblica_di_lituania |
| --- | --- |

58.

repubblica_di_lituania

| 59. | republieklitouwen |
| --- | --- |

59.

republieklitouwen

| 60. | republiek-litouwen |
| --- | --- |

60.

republiek-litouwen

| 61. | republiek_litouwen |
| --- | --- |

61.

republiek_litouwen

| 62. | republicadalituania |
| --- | --- |

62.

republicadalituania

| 63. | republica-da-lituania |
| --- | --- |

63.

republica-da-lituania

| 64. | republica_da_lituania |
| --- | --- |

64.

republica_da_lituania

| 65. | liettuantasavalta |
| --- | --- |

65.

liettuantasavalta

| 66. | liettuan-tasavalta |
| --- | --- |

66.

liettuan-tasavalta

| 67. | liettuan_tasavalta |
| --- | --- |

67.

liettuan_tasavalta

| 68. | republikenLitauen |
| --- | --- |

68.

republikenLitauen

| 69. | republiken-litauen |
| --- | --- |

69.

republiken-litauen

| 70. | republiken_litauen |
| --- | --- |

70.

republiken_litauen

| 71. | litevskárepublika |
| --- | --- |

71.

litevskárepublika

| 72. | litevská-republika |
| --- | --- |

72.

litevská-republika

| 73. | litevská_republika |
| --- | --- |

73.

litevská_republika

| 74. | leeduvabariik |
| --- | --- |

74.

leeduvabariik

| 75. | leedu-vabariik |
| --- | --- |

75.

leedu-vabariik

| 76. | leedu_vabariik |
| --- | --- |

76.

leedu_vabariik

| 77. | lietuvasrepublika |
| --- | --- |

77.

lietuvasrepublika

| 78. | lietuvas-republika |
| --- | --- |

78.

lietuvas-republika

| 79. | lietuvas_republika |
| --- | --- |

79.

lietuvas_republika

| 80. | litvánköztársaság |
| --- | --- |

80.

litvánköztársaság

| 81. | litván-köztársaság |
| --- | --- |

81.

litván-köztársaság

| 82. | litván_köztársaság |
| --- | --- |

82.

litván_köztársaság

| 83. | repubblikatallitwanja |
| --- | --- |

83.

repubblikatallitwanja

| 84. | repubblika-tal-litwanja |
| --- | --- |

84.

repubblika-tal-litwanja

| 85. | repubblika_tal_litwanja |
| --- | --- |

85.

repubblika_tal_litwanja

| 86. | republikalitwy |
| --- | --- |

86.

republikalitwy

| 87. | republika-litwy |
| --- | --- |

87.

republika-litwy

| 88. | republika_litwy |
| --- | --- |

88.

republika_litwy

| 89. | litovskarepublika |
| --- | --- |

89.

litovskarepublika

| 90. | litovska-republika |
| --- | --- |

90.

litovska-republika

| 91. | litovska_republika |
| --- | --- |

91.

litovska_republika

| 92. | republikalitva |
| --- | --- |

92.

republikalitva

| 93. | republika-litva |
| --- | --- |

93.

republika-litva

| 94. | republika_litva |
| --- | --- |

94.

republika_litva

LUKSEMBURG

| 1. | luxembourg |
| --- | --- |

1.

luxembourg

| 2. | luxemburg |
| --- | --- |

2.

luxemburg

| 3. | letzebuerg |
| --- | --- |

3.

letzebuerg

MALTA

| 1. | malta |
| --- | --- |

1.

malta

| 2. | malte |
| --- | --- |

2.

malte

| 3. | melita |
| --- | --- |

3.

melita

| 4. | republicofmalta |
| --- | --- |

4.

republicofmalta

| 5. | republic-of-malta |
| --- | --- |

5.

republic-of-malta

| 6. | therepublicofmalta |
| --- | --- |

6.

therepublicofmalta

| 7. | the-republic-of-malta |
| --- | --- |

7.

the-republic-of-malta

| 8. | repubblikatamalta |
| --- | --- |

8.

repubblikatamalta

| 9. | repubblika-ta-malta |
| --- | --- |

9.

repubblika-ta-malta

| 10. | maltarepublic |
| --- | --- |

10.

maltarepublic

| 11. | maltarepubblika |
| --- | --- |

11.

maltarepubblika

| 12. | gozo |
| --- | --- |

12.

gozo

| 13. | ghawdex |
| --- | --- |

13.

ghawdex

MADALMAAD

| 1. | nederland |
| --- | --- |

1.

nederland

| 2. | holland |
| --- | --- |

2.

holland

| 3. | thenetherlands |
| --- | --- |

3.

thenetherlands

| 4. | netherlands |
| --- | --- |

4.

netherlands

| 5. | lespaysbas |
| --- | --- |

5.

lespaysbas

| 6. | hollande |
| --- | --- |

6.

hollande

| 7. | dieniederlande |
| --- | --- |

7.

dieniederlande

| 8. | lospaisesbajos |
| --- | --- |

8.

lospaisesbajos

| 9. | holanda |
| --- | --- |

9.

holanda

POOLA

| 1. | rzeczpospolitapolska |
| --- | --- |

1.

rzeczpospolitapolska

| 2. | rzeczpospolita_polska |
| --- | --- |

2.

rzeczpospolita_polska

| 3. | rzeczpospolita-polska |
| --- | --- |

3.

rzeczpospolita-polska

| 4. | polska |
| --- | --- |

4.

polska

| 5. | polonia |
| --- | --- |

5.

polonia

| 6. | lenkija |
| --- | --- |

6.

lenkija

| 7. | poland |
| --- | --- |

7.

poland

| 8. | polen |
| --- | --- |

8.

polen

| 9. | pologne |
| --- | --- |

9.

pologne

| 10. | polsko |
| --- | --- |

10.

polsko

| 11. | poola |
| --- | --- |

11.

poola

| 12. | puola |
| --- | --- |

12.

puola

PORTUGAL

| 1. | republicaportuguesa |
| --- | --- |

1.

republicaportuguesa

| 2. | portugal |
| --- | --- |

2.

portugal

| 3. | portugália |
| --- | --- |

3.

portugália

| 4. | portugalia |
| --- | --- |

4.

portugalia

| 5. | portugali |
| --- | --- |

5.

portugali

| 6. | portugalska |
| --- | --- |

6.

portugalska

| 7. | portugalsko |
| --- | --- |

7.

portugalsko

| 8. | portogallo |
| --- | --- |

8.

portogallo

| 9. | portugalija |
| --- | --- |

9.

portugalija

| 10. | portekiz |
| --- | --- |

10.

portekiz

| 11. | πορτογαλία |
| --- | --- |

11.

πορτογαλία

| 12. | portugāle |
| --- | --- |

12.

portugāle

| 13. | aveiro |
| --- | --- |

13.

aveiro

| 14. | beja |
| --- | --- |

14.

beja

| 15. | braga |
| --- | --- |

15.

braga

| 16. | bragança |
| --- | --- |

16.

bragança

| 17. | castelobranco |
| --- | --- |

17.

castelobranco

| 18. | coimbra |
| --- | --- |

18.

coimbra

| 19. | evora |
| --- | --- |

19.

evora

| 20. | faro |
| --- | --- |

20.

faro

| 21. | guarda |
| --- | --- |

21.

guarda

| 22. | leiria |
| --- | --- |

22.

leiria

| 23. | lisboa |
| --- | --- |

23.

lisboa

| 24. | portalegre |
| --- | --- |

24.

portalegre

| 25. | porto |
| --- | --- |

25.

porto

| 26. | santarem |
| --- | --- |

26.

santarem

| 27. | setubal |
| --- | --- |

27.

setubal

| 28. | vianadocastelo |
| --- | --- |

28.

vianadocastelo

| 29. | viseu |
| --- | --- |

29.

viseu

| 30. | vilareal |
| --- | --- |

30.

vilareal

| 31. | madeira |
| --- | --- |

31.

madeira

| 32. | açores |
| --- | --- |

32.

açores

| 33. | alentejo |
| --- | --- |

33.

alentejo

| 34. | algarve |
| --- | --- |

34.

algarve

| 35. | altoalentejo |
| --- | --- |

35.

altoalentejo

| 36. | baixoalentejo |
| --- | --- |

36.

baixoalentejo

| 37. | beiraalta |
| --- | --- |

37.

beiraalta

| 38. | beirabaixa |
| --- | --- |

38.

beirabaixa

| 39. | beirainterior |
| --- | --- |

39.

beirainterior

| 40. | beiralitoral |
| --- | --- |

40.

beiralitoral

| 41. | beiratransmontana |
| --- | --- |

41.

beiratransmontana

| 42. | douro |
| --- | --- |

42.

douro

| 43. | dourolitoral |
| --- | --- |

43.

dourolitoral

| 44. | entredouroeminho |
| --- | --- |

44.

entredouroeminho

| 45. | estremadura |
| --- | --- |

45.

estremadura

| 46. | minho |
| --- | --- |

46.

minho

| 47. | ribatejo |
| --- | --- |

47.

ribatejo

| 48. | tras-os-montes-e-alto-douro |
| --- | --- |

48.

tras-os-montes-e-alto-douro

| 49. | acores |
| --- | --- |

49.

acores

SLOVAKKIA

| 1. | slowakische-republik |
| --- | --- |

1.

slowakische-republik

| 2. | republique-slovaque |
| --- | --- |

2.

republique-slovaque

| 3. | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

3.

slovakiki-dimokratia

| 4. | slovenska-republika |
| --- | --- |

4.

slovenska-republika

| 5. | slovakiske-republik |
| --- | --- |

5.

slovakiske-republik

| 6. | slovaki-vabariik |
| --- | --- |

6.

slovaki-vabariik

| 7. | slovakian-tasavalta |
| --- | --- |

7.

slovakian-tasavalta

| 8. | slovakikidimokratia |
| --- | --- |

8.

slovakikidimokratia

| 9. | slovakiki-dimokratia |
| --- | --- |

9.

slovakiki-dimokratia

| 10. | szlovak-koztarsasag |
| --- | --- |

10.

szlovak-koztarsasag

| 11. | slovak-republic |
| --- | --- |

11.

slovak-republic

| 12. | repubblica-slovacca |
| --- | --- |

12.

repubblica-slovacca

| 13. | slovakijas-republika |
| --- | --- |

13.

slovakijas-republika

| 14. | slovakijos-respublika |
| --- | --- |

14.

slovakijos-respublika

| 15. | repubblika-slovakka |
| --- | --- |

15.

repubblika-slovakka

| 16. | slowaakse-republiek |
| --- | --- |

16.

slowaakse-republiek

| 17. | republika-slowacka |
| --- | --- |

17.

republika-slowacka

| 18. | republica-eslovaca |
| --- | --- |

18.

republica-eslovaca

| 19. | slovaska-republika |
| --- | --- |

19.

slovaska-republika

| 20. | republica-eslovaca |
| --- | --- |

20.

republica-eslovaca

| 21. | slovakiska-republiken |
| --- | --- |

21.

slovakiska-republiken

| 22. | σλοßακικη-δημοκρατια |
| --- | --- |

22.

σλοßακικη-δημοκρατια

| 23. | slowakischerepublik |
| --- | --- |

23.

slowakischerepublik

| 24. | republiqueslovaque |
| --- | --- |

24.

republiqueslovaque

| 25. | slovenskarepublika |
| --- | --- |

25.

slovenskarepublika

| 26. | slovakiskerepublik |
| --- | --- |

26.

slovakiskerepublik

| 27. | slovakivabariik |
| --- | --- |

27.

slovakivabariik

| 28. | slovakiantasavalta |
| --- | --- |

28.

slovakiantasavalta

| 29. | szlovakkoztarsasag |
| --- | --- |

29.

szlovakkoztarsasag

| 30. | slovakrepublic |
| --- | --- |

30.

slovakrepublic

| 31. | repubblicaslovacca |
| --- | --- |

31.

repubblicaslovacca

| 32. | slovakijasrepublika |
| --- | --- |

32.

slovakijasrepublika

| 33. | slovakijosrespublika |
| --- | --- |

33.

slovakijosrespublika

| 34. | repubblikaslovakka |
| --- | --- |

34.

repubblikaslovakka

| 35. | slowaakserepubliek |
| --- | --- |

35.

slowaakserepubliek

| 36. | republikaslowacka |
| --- | --- |

36.

republikaslowacka

| 37. | republicaeslovaca |
| --- | --- |

37.

republicaeslovaca

| 38. | slovaskarepublika |
| --- | --- |

38.

slovaskarepublika

| 39. | republicaeslovaca |
| --- | --- |

39.

republicaeslovaca

| 40. | slovakiskarepubliken |
| --- | --- |

40.

slovakiskarepubliken

| 41. | σλοßακικηδημοκρατια |
| --- | --- |

41.

σλοßακικηδημοκρατια

| 42. | slowakei |
| --- | --- |

42.

slowakei

| 43. | slovaquie |
| --- | --- |

43.

slovaquie

| 44. | slovakia |
| --- | --- |

44.

slovakia

| 45. | slovensko |
| --- | --- |

45.

slovensko

| 46. | slovakiet |
| --- | --- |

46.

slovakiet

| 47. | slovakkia |
| --- | --- |

47.

slovakkia

| 48. | szlovakia |
| --- | --- |

48.

szlovakia

| 49. | slovacchia |
| --- | --- |

49.

slovacchia

| 50. | slovakija |
| --- | --- |

50.

slovakija

| 51. | slowakije |
| --- | --- |

51.

slowakije

| 52. | slowacija |
| --- | --- |

52.

slowacija

| 53. | eslovaquia |
| --- | --- |

53.

eslovaquia

| 54. | slovaska |
| --- | --- |

54.

slovaska

| 55. | σλοßακικη |
| --- | --- |

55.

σλοßακικη

| 56. | slovakien |
| --- | --- |

56.

slovakien

| 57. | république-slovaque |
| --- | --- |

57.

république-slovaque

| 58. | slovenská-republika |
| --- | --- |

58.

slovenská-republika

| 59. | szlovák-köztársaság |
| --- | --- |

59.

szlovák-köztársaság

| 60. | slovākijos-respublika |
| --- | --- |

60.

slovākijos-respublika

| 61. | republika-słowacka |
| --- | --- |

61.

republika-słowacka

| 62. | república-eslovaca |
| --- | --- |

62.

república-eslovaca

| 63. | slovaška-republika |
| --- | --- |

63.

slovaška-republika

| 64. | slovačka-republika |
| --- | --- |

64.

slovačka-republika

| 65. | lýdveldid-slovakia |
| --- | --- |

65.

lýdveldid-slovakia

| 66. | républiqueslovaque |
| --- | --- |

66.

républiqueslovaque

| 67. | slovenskárepublika |
| --- | --- |

67.

slovenskárepublika

| 68. | szlovákköztársaság |
| --- | --- |

68.

szlovákköztársaság

| 69. | slovākijosrespublika |
| --- | --- |

69.

slovākijosrespublika

| 70. | republikasłowacka |
| --- | --- |

70.

republikasłowacka

| 71. | repúblicaeslovaca |
| --- | --- |

71.

repúblicaeslovaca

| 72. | slovaškarepublika |
| --- | --- |

72.

slovaškarepublika

| 73. | slovačkarepublika |
| --- | --- |

73.

slovačkarepublika

| 74. | lýdveldidslovakia |
| --- | --- |

74.

lýdveldidslovakia

| 75. | szlovákia |
| --- | --- |

75.

szlovákia

| 76. | slovākija |
| --- | --- |

76.

slovākija

| 77. | słowacija |
| --- | --- |

77.

słowacija

| 78. | slovaška |
| --- | --- |

78.

slovaška

| 79. | slovačka |
| --- | --- |

79.

slovačka

SLOVEENIA

| 1. | slovenija |
| --- | --- |

1.

slovenija

| 2. | slovenia |
| --- | --- |

2.

slovenia

| 3. | slowenien |
| --- | --- |

3.

slowenien

| 4. | slovenie |
| --- | --- |

4.

slovenie

| 5. | la-slovenie |
| --- | --- |

5.

la-slovenie

| 6. | laslovenie |
| --- | --- |

6.

laslovenie

| 7. | eslovenia |
| --- | --- |

7.

eslovenia

| 8. | republikaslovenija |
| --- | --- |

8.

republikaslovenija

| 9. | republika-slovenija |
| --- | --- |

9.

republika-slovenija

| 10. | republicofslovenia |
| --- | --- |

10.

republicofslovenia

| 11. | republic-of-slovenia |
| --- | --- |

11.

republic-of-slovenia

| 12. | szlovenia |
| --- | --- |

12.

szlovenia

| 13. | szlovenkoztarsasag |
| --- | --- |

13.

szlovenkoztarsasag

| 14. | szloven-koztarsasag |
| --- | --- |

14.

szloven-koztarsasag

| 15. | repubblicadislovenia |
| --- | --- |

15.

repubblicadislovenia

| 16. | repubblica-di-slovenia |
| --- | --- |

16.

repubblica-di-slovenia

HISPAANIA

| 1. | españa |
| --- | --- |

1.

españa

| 2. | reinodeespana |
| --- | --- |

2.

reinodeespana

| 3. | reino-de-espana |
| --- | --- |

3.

reino-de-espana

| 4. | espagne |
| --- | --- |

4.

espagne

| 5. | espana |
| --- | --- |

5.

espana

| 6. | espanha |
| --- | --- |

6.

espanha

| 7. | espanja |
| --- | --- |

7.

espanja

| 8. | espanya |
| --- | --- |

8.

espanya

| 9. | hispaania |
| --- | --- |

9.

hispaania

| 10. | hiszpania |
| --- | --- |

10.

hiszpania

| 11. | ispanija |
| --- | --- |

11.

ispanija

| 12. | spagna |
| --- | --- |

12.

spagna

| 13. | spain |
| --- | --- |

13.

spain

| 14. | spanielsko |
| --- | --- |

14.

spanielsko

| 15. | spanien |
| --- | --- |

15.

spanien

| 16. | spanija |
| --- | --- |

16.

spanija

| 17. | spanje |
| --- | --- |

17.

spanje

| 18. | reinodeespaña |
| --- | --- |

18.

reinodeespaña

| 19. | reino-de-españa |
| --- | --- |

19.

reino-de-españa

| 20. | španielsko |
| --- | --- |

20.

španielsko

| 21. | spānija |
| --- | --- |

21.

spānija

| 22. | španija |
| --- | --- |

22.

španija

| 23. | španiělsko |
| --- | --- |

23.

španiělsko

| 24. | espainia |
| --- | --- |

24.

espainia

| 25. | ispania |
| --- | --- |

25.

ispania

| 26. | ισπανια |
| --- | --- |

26.

ισπανια

| 27. | andalucia |
| --- | --- |

27.

andalucia

| 28. | andalucía |
| --- | --- |

28.

andalucía

| 29. | andalousie |
| --- | --- |

29.

andalousie

| 30. | andalusia |
| --- | --- |

30.

andalusia

| 31. | andalusien |
| --- | --- |

31.

andalusien

| 32. | juntadeandalucia |
| --- | --- |

32.

juntadeandalucia

| 33. | juntadeandalucía |
| --- | --- |

33.

juntadeandalucía

| 34. | aragon |
| --- | --- |

34.

aragon

| 35. | aragón |
| --- | --- |

35.

aragón

| 36. | gobiernodearagon |
| --- | --- |

36.

gobiernodearagon

| 37. | gobiernoaragón |
| --- | --- |

37.

gobiernoaragón

| 38. | principadodeasturias |
| --- | --- |

38.

principadodeasturias

| 39. | principaudasturies |
| --- | --- |

39.

principaudasturies

| 40. | asturias |
| --- | --- |

40.

asturias

| 41. | asturies |
| --- | --- |

41.

asturies

| 42. | illesbalears |
| --- | --- |

42.

illesbalears

| 43. | islasbaleares |
| --- | --- |

43.

islasbaleares

| 44. | canarias |
| --- | --- |

44.

canarias

| 45. | gobiernodecanarias |
| --- | --- |

45.

gobiernodecanarias

| 46. | canaryisland |
| --- | --- |

46.

canaryisland

| 47. | kanarischeinseln |
| --- | --- |

47.

kanarischeinseln

| 48. | cantabria |
| --- | --- |

48.

cantabria

| 49. | gobiernodecantabria |
| --- | --- |

49.

gobiernodecantabria

| 50. | castillalamancha |
| --- | --- |

50.

castillalamancha

| 51. | castilla-lamancha |
| --- | --- |

51.

castilla-lamancha

| 52. | castillayleon |
| --- | --- |

52.

castillayleon

| 53. | castillayleón |
| --- | --- |

53.

castillayleón

| 54. | juntadecastillayleon |
| --- | --- |

54.

juntadecastillayleon

| 55. | juntadecastillayleón |
| --- | --- |

55.

juntadecastillayleón

| 56. | generalitatdecatalunya |
| --- | --- |

56.

generalitatdecatalunya

| 57. | generalitatdecataluña |
| --- | --- |

57.

generalitatdecataluña

| 58. | catalunya |
| --- | --- |

58.

catalunya

| 59. | cataluña |
| --- | --- |

59.

cataluña

| 60. | katalonien |
| --- | --- |

60.

katalonien

| 61. | catalonia |
| --- | --- |

61.

catalonia

| 62. | catalogna |
| --- | --- |

62.

catalogna

| 63. | catalogne |
| --- | --- |

63.

catalogne

| 64. | cataloniě |
| --- | --- |

64.

cataloniě

| 65. | katalonias |
| --- | --- |

65.

katalonias

| 66. | catalunha |
| --- | --- |

66.

catalunha

| 67. | kataloniens |
| --- | --- |

67.

kataloniens

| 68. | katalonian |
| --- | --- |

68.

katalonian

| 69. | catalonië |
| --- | --- |

69.

catalonië

| 70. | extremadura |
| --- | --- |

70.

extremadura

| 71. | comunidadautonomadeextremadura |
| --- | --- |

71.

comunidadautonomadeextremadura

| 72. | comunidadautónomadeextremadura |
| --- | --- |

72.

comunidadautónomadeextremadura

| 73. | xuntadegalicia |
| --- | --- |

73.

xuntadegalicia

| 74. | comunidadautonomadegalicia |
| --- | --- |

74.

comunidadautonomadegalicia

| 75. | comunidaautónomadegalicia |
| --- | --- |

75.

comunidaautónomadegalicia

| 76. | comunidadeautonomadegalicia |
| --- | --- |

76.

comunidadeautonomadegalicia

| 77. | comunidadeautónomadegalicia |
| --- | --- |

77.

comunidadeautónomadegalicia

| 78. | larioja |
| --- | --- |

78.

larioja

| 79. | gobiernodelarioja |
| --- | --- |

79.

gobiernodelarioja

| 80. | comunidadmadrid |
| --- | --- |

80.

comunidadmadrid

| 81. | madridregion |
| --- | --- |

81.

madridregion

| 82. | regionmadrid |
| --- | --- |

82.

regionmadrid

| 83. | madrid |
| --- | --- |

83.

madrid

| 84. | murciaregion |
| --- | --- |

84.

murciaregion

| 85. | murciaregión |
| --- | --- |

85.

murciaregión

| 86. | murciaregione |
| --- | --- |

86.

murciaregione

| 87. | murciaregiao |
| --- | --- |

87.

murciaregiao

| 88. | regiondemurcia |
| --- | --- |

88.

regiondemurcia

| 89. | regióndemurcia |
| --- | --- |

89.

regióndemurcia

| 90. | regionofmurcia |
| --- | --- |

90.

regionofmurcia

| 91. | regionvonmurcia |
| --- | --- |

91.

regionvonmurcia

| 92. | regionedimurcia |
| --- | --- |

92.

regionedimurcia

| 93. | regiaodomurcia |
| --- | --- |

93.

regiaodomurcia

| 94. | navarra |
| --- | --- |

94.

navarra

| 95. | nafarroa |
| --- | --- |

95.

nafarroa

| 96. | navarre |
| --- | --- |

96.

navarre

| 97. | navarracomunidadforal |
| --- | --- |

97.

navarracomunidadforal

| 98. | nafarroaforukomunitatea |
| --- | --- |

98.

nafarroaforukomunitatea

| 99. | nafarroaforuerkidegoa |
| --- | --- |

99.

nafarroaforuerkidegoa

| 100. | communauteforaledenavarre |
| --- | --- |

100.

communauteforaledenavarre

| 101. | communautéforaledenavarre |
| --- | --- |

101.

communautéforaledenavarre

| 102. | foralcommunityofnavarra |
| --- | --- |

102.

foralcommunityofnavarra

| 103. | paisvasco |
| --- | --- |

103.

paisvasco

| 104. | paísvasco |
| --- | --- |

104.

paísvasco

| 105. | euskadi |
| --- | --- |

105.

euskadi

| 106. | euskalherria |
| --- | --- |

106.

euskalherria

| 107. | paisbasc |
| --- | --- |

107.

paisbasc

| 108. | basquecountry |
| --- | --- |

108.

basquecountry

| 109. | paysbasque |
| --- | --- |

109.

paysbasque

| 110. | paesebasco |
| --- | --- |

110.

paesebasco

| 111. | baskenland |
| --- | --- |

111.

baskenland

| 112. | paisbasco |
| --- | --- |

112.

paisbasco

| 113. | χώρατωνβάσκων |
| --- | --- |

113.

χώρατωνβάσκων

| 114. | gobiernovasco |
| --- | --- |

114.

gobiernovasco

| 115. | euskojaurlaritza |
| --- | --- |

115.

euskojaurlaritza

| 116. | governbasc |
| --- | --- |

116.

governbasc

| 117. | basquegovernment |
| --- | --- |

117.

basquegovernment

| 118. | gouvernementbasque |
| --- | --- |

118.

gouvernementbasque

| 119. | governobasco |
| --- | --- |

119.

governobasco

| 120. | baskischeregierung |
| --- | --- |

120.

baskischeregierung

| 121. | baskitschebestuur |
| --- | --- |

121.

baskitschebestuur

| 122. | κυβέρνησητωνβάσκων |
| --- | --- |

122.

κυβέρνησητωνβάσκων

| 123. | comunidad-valenciana |
| --- | --- |

123.

comunidad-valenciana

| 124. | comunidadvalenciana |
| --- | --- |

124.

comunidadvalenciana

| 125. | comunitat-valenciana |
| --- | --- |

125.

comunitat-valenciana

| 126. | comunitatvalenciana |
| --- | --- |

126.

comunitatvalenciana

| 127. | ceuta |
| --- | --- |

127.

ceuta

| 128. | gobiernoceuta |
| --- | --- |

128.

gobiernoceuta

| 129. | melilla |
| --- | --- |

129.

melilla

| 130. | gobiernomelilla |
| --- | --- |

130.

gobiernomelilla

ROOTSI

| 1. | suecia |
| --- | --- |

1.

suecia

| 2. | reinodesuecia |
| --- | --- |

2.

reinodesuecia

| 3. | sverige |
| --- | --- |

3.

sverige

| 4. | kongerietsverige |
| --- | --- |

4.

kongerietsverige

| 5. | schweden |
| --- | --- |

5.

schweden

| 6. | königreichschweden |
| --- | --- |

6.

königreichschweden

| 7. | konigreichschweden |
| --- | --- |

7.

konigreichschweden

| 8. | σουηδία |
| --- | --- |

8.

σουηδία

| 9. | ΒασίλειοτηςΣουηδίας |
| --- | --- |

9.

ΒασίλειοτηςΣουηδίας

| 10. | sweden |
| --- | --- |

10.

sweden

| 11. | kingdomofsweden |
| --- | --- |

11.

kingdomofsweden

| 12. | suède |
| --- | --- |

12.

suède

| 13. | suede |
| --- | --- |

13.

suede

| 14. | royaumedesuède |
| --- | --- |

14.

royaumedesuède

| 15. | royaumedesuede |
| --- | --- |

15.

royaumedesuede

| 16. | svezia |
| --- | --- |

16.

svezia

| 17. | regnodisvezia |
| --- | --- |

17.

regnodisvezia

| 18. | zweden |
| --- | --- |

18.

zweden

| 19. | koninkrijkzweden |
| --- | --- |

19.

koninkrijkzweden

| 20. | suécia |
| --- | --- |

20.

suécia

| 21. | reinodasuécia |
| --- | --- |

21.

reinodasuécia

| 22. | reinodasuecia |
| --- | --- |

22.

reinodasuecia

| 23. | ruotsi |
| --- | --- |

23.

ruotsi

| 24. | ruotsinkuningaskunta |
| --- | --- |

24.

ruotsinkuningaskunta

| 25. | konungariketsverige |
| --- | --- |

25.

konungariketsverige

| 26. | švédsko |
| --- | --- |

26.

švédsko

| 27. | rootsi |
| --- | --- |

27.

rootsi

| 28. | svedija |
| --- | --- |

28.

svedija

| 29. | svédorszag |
| --- | --- |

29.

svédorszag

| 30. | svedorszag |
| --- | --- |

30.

svedorszag

| 31. | l-isvezja |
| --- | --- |

31.

l-isvezja

| 32. | szweja |
| --- | --- |

32.

szweja

| 33. | švedska |
| --- | --- |

33.

švedska

| 34. | svedska |
| --- | --- |

34.

svedska

ÜHENDKUNINGRIIK

| 1. | unitedkingdom |
| --- | --- |

1.

unitedkingdom

| 2. | united-kingdom |
| --- | --- |

2.

united-kingdom

| 3. | united_kingdom |
| --- | --- |

3.

united_kingdom

| 4. | greatbritain |
| --- | --- |

4.

greatbritain

| 5. | great-britain |
| --- | --- |

5.

great-britain

| 6. | great_britain |
| --- | --- |

6.

great_britain

| 7. | britain |
| --- | --- |

7.

britain

| 8. | cymru |
| --- | --- |

8.

cymru

| 9. | england |
| --- | --- |

9.

england

| 10. | northernireland |
| --- | --- |

10.

northernireland

| 11. | northern-ireland |
| --- | --- |

11.

northern-ireland

| 12. | northern_ireland |
| --- | --- |

12.

northern_ireland

| 13. | scotland |
| --- | --- |

13.

scotland

| 14. | wales |
| --- | --- |

14.

wales

2.   Riikide nimede loetelu ja loetelu riikidest, kes saavad neid reserveerida

BULGAARIA

| 1. | българия |
| --- | --- |

1.

българия

| 2. | bulgaria |
| --- | --- |

2.

bulgaria

| 3. | bulharsko |
| --- | --- |

3.

bulharsko

| 4. | bulgarien |
| --- | --- |

4.

bulgarien

| 5. | bulgaaria |
| --- | --- |

5.

bulgaaria

| 6. | βουλγαρία |
| --- | --- |

6.

βουλγαρία

| 7. | bulgarie |
| --- | --- |

7.

bulgarie

| 8. | bulgarija |
| --- | --- |

8.

bulgarija

| 9. | bulgarije |
| --- | --- |

9.

bulgarije

| 10. | bolgarija |
| --- | --- |

10.

bolgarija

| 11. | republicofbulgaria |
| --- | --- |

11.

republicofbulgaria

| 12. | the-republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

12.

the-republic-of-bulgaria

| 13. | the_republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

13.

the_republic_of_bulgaria

| 14. | republic-of-bulgaria |
| --- | --- |

14.

republic-of-bulgaria

| 15. | republic_of_bulgaria |
| --- | --- |

15.

republic_of_bulgaria

| 16. | republicbulgaria |
| --- | --- |

16.

republicbulgaria

| 17. | republic-bulgaria |
| --- | --- |

17.

republic-bulgaria

| 18. | republic_bulgaria |
| --- | --- |

18.

republic_bulgaria

| 19. | repubblicadibulgaria |
| --- | --- |

19.

repubblicadibulgaria

| 20. | repubblica-di-bulgaria |
| --- | --- |

20.

repubblica-di-bulgaria

| 21. | repubblica_di_bulgaria |
| --- | --- |

21.

repubblica_di_bulgaria

| 22. | repubblicabulgaria |
| --- | --- |

22.

repubblicabulgaria

| 23. | repubblica-bulgaria |
| --- | --- |

23.

repubblica-bulgaria

| 24. | repubblica_bulgaria |
| --- | --- |

24.

repubblica_bulgaria

| 25. | republikbulgarien |
| --- | --- |

25.

republikbulgarien

| 26. | republik-bulgarien |
| --- | --- |

26.

republik-bulgarien

| 27. | republik_bulgarien |
| --- | --- |

27.

republik_bulgarien

| 28. | bulgaariavabariik |
| --- | --- |

28.

bulgaariavabariik

| 29. | bulgaaria-vabariik |
| --- | --- |

29.

bulgaaria-vabariik

| 30. | bulgaaria_vabariik |
| --- | --- |

30.

bulgaaria_vabariik

| 31. | δημοκρατιατησβουλγαριας |
| --- | --- |

31.

δημοκρατιατησβουλγαριας

| 32. | δημοκρατια-της-βουλγαριας |
| --- | --- |

32.

δημοκρατια-της-βουλγαριας

| 33. | δημοκρατια_της_βουλγαριας |
| --- | --- |

33.

δημοκρατια_της_βουλγαριας

| 34. | republiekbulgarije |
| --- | --- |

34.

republiekbulgarije

| 35. | republiek-bulgarije |
| --- | --- |

35.

republiek-bulgarije

| 36. | republiek_bulgarije |
| --- | --- |

36.

republiek_bulgarije

| 37. | republikabolgarija |
| --- | --- |

37.

republikabolgarija

| 38. | republika-bolgarija |
| --- | --- |

38.

republika-bolgarija

| 39. | republika_bolgarija |
| --- | --- |

39.

republika_bolgarija

| 40. | republikabulgaria |
| --- | --- |

40.

republikabulgaria

| 41. | republika-bulgaria |
| --- | --- |

41.

republika-bulgaria

| 42. | republika_bulgaria |
| --- | --- |

42.

republika_bulgaria

| 43. | bulharskarepublica |
| --- | --- |

43.

bulharskarepublica

| 44. | bulharska-republica |
| --- | --- |

44.

bulharska-republica

| 45. | bulharska_republica |
| --- | --- |

45.

bulharska_republica

| 46. | republiquebulgarie |
| --- | --- |

46.

republiquebulgarie

| 47. | republique-bulgarie |
| --- | --- |

47.

republique-bulgarie

| 48. | republique_bulgarie |
| --- | --- |

48.

republique_bulgarie

| 49. | republicabulgarija |
| --- | --- |

49.

republicabulgarija

| 50. | republica-bulgārija |
| --- | --- |

50.

republica-bulgārija

| 51. | republica_bulgārija |
| --- | --- |

51.

republica_bulgārija

| 52. | repúblikabulgária |
| --- | --- |

52.

repúblikabulgária

| 53. | repúblika-bulgária |
| --- | --- |

53.

repúblika-bulgária

| 54. | repúblika_bulgária |
| --- | --- |

54.

repúblika_bulgária

| 55. | repúblicabulgaria |
| --- | --- |

55.

repúblicabulgaria

| 56. | república-bulgaria |
| --- | --- |

56.

república-bulgaria

| 57. | república_bulgaria |
| --- | --- |

57.

república_bulgaria

| 58. | bulgarja |
| --- | --- |

58.

bulgarja

| 59. | bălgarija |
| --- | --- |

59.

bălgarija

| 60. | bulgariantasavalta |
| --- | --- |

60.

bulgariantasavalta

| 61. | bulgarian-tasavalta |
| --- | --- |

61.

bulgarian-tasavalta

| 62. | bulgarian_tasavalta |
| --- | --- |

62.

bulgarian_tasavalta

| 63. | republikenbulgarien |
| --- | --- |

63.

republikenbulgarien

| 64. | republiken-bulgarien |
| --- | --- |

64.

republiken-bulgarien

| 65. | republiken_bulgarien |
| --- | --- |

65.

republiken_bulgarien

| 66. | repulicabulgaria |
| --- | --- |

66.

repulicabulgaria

| 67. | repulica-bulgaria |
| --- | --- |

67.

repulica-bulgaria

| 68. | repulica_bulgaria |
| --- | --- |

68.

repulica_bulgaria

| 69. | köztársaságbulgária |
| --- | --- |

69.

köztársaságbulgária

| 70. | köztársaság-bulgária |
| --- | --- |

70.

köztársaság-bulgária

| 71. | köztársaság_bulgária |
| --- | --- |

71.

köztársaság_bulgária

HORVAATIA

| 1. | croatia |
| --- | --- |

1.

croatia

| 2. | kroatia |
| --- | --- |

2.

kroatia

| 3. | kroatien |
| --- | --- |

3.

kroatien

| 4. | kroatien |
| --- | --- |

4.

kroatien

| 5. | croazia |
| --- | --- |

5.

croazia

| 6. | kroatien |
| --- | --- |

6.

kroatien

| 7. | croacia |
| --- | --- |

7.

croacia

| 8. | croatie |
| --- | --- |

8.

croatie

| 9. | horvátország |
| --- | --- |

9.

horvátország

| 10. | horvatorszag |
| --- | --- |

10.

horvatorszag

| 11. | kroatië |
| --- | --- |

11.

kroatië

| 12. | kroatie |
| --- | --- |

12.

kroatie

| 13. | chorwacja |
| --- | --- |

13.

chorwacja

| 14. | κροατία |
| --- | --- |

14.

κροατία

| 15. | chorvatsko |
| --- | --- |

15.

chorvatsko

| 16. | charvátsko |
| --- | --- |

16.

charvátsko

| 17. | horvaatia |
| --- | --- |

17.

horvaatia

| 18. | kroaatia |
| --- | --- |

18.

kroaatia

| 19. | croácia |
| --- | --- |

19.

croácia

| 20. | croacia |
| --- | --- |

20.

croacia

| 21. | horvātija |
| --- | --- |

21.

horvātija

| 22. | horvatija |
| --- | --- |

22.

horvatija

| 23. | kroatija |
| --- | --- |

23.

kroatija

| 24. | kroazja |
| --- | --- |

24.

kroazja

| 25. | chorvátsko |
| --- | --- |

25.

chorvátsko

| 26. | chrovatsko |
| --- | --- |

26.

chrovatsko

| 27. | hrvaška |
| --- | --- |

27.

hrvaška

| 28. | hrvaska |
| --- | --- |

28.

hrvaska

ISLAND

| 1. | arepublicadeislândia |
| --- | --- |

1.

arepublicadeislândia

| 2. | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

2.

deijslandrepubliek

| 3. | deijslandrepubliek |
| --- | --- |

3.

deijslandrepubliek

| 4. | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

4.

derepubliekvanijsland

| 5. | derepubliekvanijsland |
| --- | --- |

5.

derepubliekvanijsland

| 6. | iceland |
| --- | --- |

6.

iceland

| 7. | icelandrepublic |
| --- | --- |

7.

icelandrepublic

| 8. | iepublikaislande |
| --- | --- |

8.

iepublikaislande

| 9. | ijsland |
| --- | --- |

9.

ijsland

| 10. | island |
| --- | --- |

10.

island

| 11. | islanda |
| --- | --- |

11.

islanda

| 12. | islande |
| --- | --- |

12.

islande

| 13. | islandia |
| --- | --- |

13.

islandia

| 14. | islândia |
| --- | --- |

14.

islândia

| 15. | islandica |
| --- | --- |

15.

islandica

| 16. | islandrepublik |
| --- | --- |

16.

islandrepublik

| 17. | islandskylisejnik |
| --- | --- |

17.

islandskylisejnik

| 18. | islannintasavalta |
| --- | --- |

18.

islannintasavalta

| 19. | islanti |
| --- | --- |

19.

islanti

| 20. | izland |
| --- | --- |

20.

izland

| 21. | ísland |
| --- | --- |

21.

ísland

| 22. | íslenskalýðveldið |
| --- | --- |

22.

íslenskalýðveldið

| 23. | köztársaságizland |
| --- | --- |

23.

köztársaságizland

| 24. | larepubblicadiislanda |
| --- | --- |

24.

larepubblicadiislanda

| 25. | larepúblicadeislandia |
| --- | --- |

25.

larepúblicadeislandia

| 26. | larépubliquedislande |
| --- | --- |

26.

larépubliquedislande

| 27. | lislande |
| --- | --- |

27.

lislande

| 28. | lýðveldiðísland |
| --- | --- |

28.

lýðveldiðísland

| 29. | puklerkaislandska |
| --- | --- |

29.

puklerkaislandska

| 30. | rahvavabariikisland |
| --- | --- |

30.

rahvavabariikisland

| 31. | repubblicadiislanda |
| --- | --- |

31.

repubblicadiislanda

| 32. | repubblikataisland |
| --- | --- |

32.

repubblikataisland

| 33. | republicoficeland |
| --- | --- |

33.

republicoficeland

| 34. | republikaisland |
| --- | --- |

34.

republikaisland

| 35. | republikaislandia |
| --- | --- |

35.

republikaislandia

| 36. | republikavisland |
| --- | --- |

36.

republikavisland

| 37. | republikkenisland |
| --- | --- |

37.

republikkenisland

| 38. | republikvonisland |
| --- | --- |

38.

republikvonisland

| 39. | repúblicadeislandia |
| --- | --- |

39.

repúblicadeislandia

| 40. | repúblicadeislândia |
| --- | --- |

40.

repúblicadeislândia

| 41. | républiquedislande |
| --- | --- |

41.

républiquedislande

| 42. | ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας |
| --- | --- |

42.

ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας

| 43. | Ισλανδία |
| --- | --- |

43.

Ισλανδία

LIECHTENSTEIN

| 1. | fyrstendømmetliechtenstein |
| --- | --- |

1.

fyrstendømmetliechtenstein

| 2. | fürstentumliechtenstein |
| --- | --- |

2.

fürstentumliechtenstein

| 3. | principalityofliechtenstein |
| --- | --- |

3.

principalityofliechtenstein

| 4. | liechtensteinivürstiriiki |
| --- | --- |

4.

liechtensteinivürstiriiki

| 5. | liechtensteininruhtinaskunta |
| --- | --- |

5.

liechtensteininruhtinaskunta

| 6. | principautédeliechtenstein |
| --- | --- |

6.

principautédeliechtenstein

| 7. | πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν |
| --- | --- |

7.

πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν

| 8. | furstadæmisinsliechtensteins |
| --- | --- |

8.

furstadæmisinsliechtensteins

| 9. | principatodelliechtenstein |
| --- | --- |

9.

principatodelliechtenstein

| 10. | lichtenšteinokunigaikštystė |
| --- | --- |

10.

lichtenšteinokunigaikštystė

| 11. | lihtenšteinasfirstiste |
| --- | --- |

11.

lihtenšteinasfirstiste

| 12. | prinċipalitàtal-liechtenstein |
| --- | --- |

12.

prinċipalitàtal-liechtenstein

| 13. | vorstendomliechtenstein |
| --- | --- |

13.

vorstendomliechtenstein

| 14. | fyrstedømmetliechtenstein |
| --- | --- |

14.

fyrstedømmetliechtenstein

| 15. | księstwoliechtenstein |
| --- | --- |

15.

księstwoliechtenstein

| 16. | principadodoliechtenstein |
| --- | --- |

16.

principadodoliechtenstein

| 17. | furstendömetliechtenstein |
| --- | --- |

17.

furstendömetliechtenstein

| 18. | lichtenštajnskékniežatstvo |
| --- | --- |

18.

lichtenštajnskékniežatstvo

| 19. | kneževinolihtenštajn |
| --- | --- |

19.

kneževinolihtenštajn

| 20. | principadodeliechtenstein |
| --- | --- |

20.

principadodeliechtenstein

| 21. | lichtenštejnskéknížectví |
| --- | --- |

21.

lichtenštejnskéknížectví

| 22. | lichtensteinihercegség |
| --- | --- |

22.

lichtensteinihercegség

NORRA

| 1. | norge |
| --- | --- |

1.

norge

| 2. | noreg |
| --- | --- |

2.

noreg

| 3. | norway |
| --- | --- |

3.

norway

| 4. | norwegen |
| --- | --- |

4.

norwegen

| 5. | norvege |
| --- | --- |

5.

norvege

| 6. | norvège |
| --- | --- |

6.

norvège

| 7. | noruega |
| --- | --- |

7.

noruega

| 8. | norvegia |
| --- | --- |

8.

norvegia

| 9. | norvégia |
| --- | --- |

9.

norvégia

| 10. | norsko |
| --- | --- |

10.

norsko

| 11. | nórsko |
| --- | --- |

11.

nórsko

| 12. | norra |
| --- | --- |

12.

norra

| 13. | norja |
| --- | --- |

13.

norja

| 14. | norvegija |
| --- | --- |

14.

norvegija

| 15. | norvēģija |
| --- | --- |

15.

norvēģija

| 16. | noorwegen |
| --- | --- |

16.

noorwegen

| 17. | Νορßηγία |
| --- | --- |

17.

Νορßηγία

| 18. | norvegja |
| --- | --- |

18.

norvegja

| 19. | norveġja |
| --- | --- |

19.

norveġja

| 20. | norveska |
| --- | --- |

20.

norveska

| 21. | norveška |
| --- | --- |

21.

norveška

| 22. | norwegia |
| --- | --- |

22.

norwegia

| 23. | norga |
| --- | --- |

23.

norga

RUMEENIA

| 1. | românia |
| --- | --- |

1.

românia

| 2. | romania |
| --- | --- |

2.

romania

| 3. | roumanie |
| --- | --- |

3.

roumanie

| 4. | rumänien |
| --- | --- |

4.

rumänien

| 5. | rumanien |
| --- | --- |

5.

rumanien

| 6. | rumanía |
| --- | --- |

6.

rumanía

| 7. | rumænien |
| --- | --- |

7.

rumænien

| 8. | roménia |
| --- | --- |

8.

roménia

| 9. | romênia |
| --- | --- |

9.

romênia

| 10. | romenia |
| --- | --- |

10.

romenia

| 11. | rumunia |
| --- | --- |

11.

rumunia

| 12. | rumunsko |
| --- | --- |

12.

rumunsko

| 13. | romunija |
| --- | --- |

13.

romunija

| 14. | rumãnija |
| --- | --- |

14.

rumãnija

| 15. | rumunija |
| --- | --- |

15.

rumunija

| 16. | rumeenia |
| --- | --- |

16.

rumeenia

| 17. | ρουμανία |
| --- | --- |

17.

ρουμανία

| 18. | románia |
| --- | --- |

18.

románia

| 19. | rumanija |
| --- | --- |

19.

rumanija

| 20. | roemenië |
| --- | --- |

20.

roemenië

TÜRGI

| 1. | turkiye |
| --- | --- |

1.

turkiye

| 2. | türkiye |
| --- | --- |

2.

türkiye

| 3. | turkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

3.

turkiyecumhuriyeti

| 4. | türkiyecumhuriyeti |
| --- | --- |

4.

türkiyecumhuriyeti

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/50

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1655/2005,

10. oktoober 2005,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjustel klassifitseerida 2. veerus näidatud CN-koodi alla. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjustel klassifitseerida 2. veerus näidatud CN-koodi alla.

| (4) | On asjakohane sätestada, et kolme kuu jooksul võib siduva tariifiinformatsiooni saaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6 jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et kolme kuu jooksul võib siduva tariifiinformatsiooni saaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6 jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris 2. veerus näidatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määruse sätetega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005 (ELT L 82, 31.3.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Kokkumonteerimata kaup vähendatud suuruses kasvuhoone kujul – nn “minikasvuhoone” – ligikaudsete mõõtmetega 50 cm (pikkus), 24 cm (laius) ja 25 cm (kõrgus).
  Raam on valmistatud puidust, põrandaks on metallvõre ja sulgev detail on plastist.
  Kui “minikasvuhoone” on kokku monteeritud, saab ülemist osa avada.
  (Vt foto A) (1) |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Kokkumonteerimata kaup vähendatud suuruses kasvuhoone kujul – nn “minikasvuhoone” – ligikaudsete mõõtmetega 50 cm (pikkus), 24 cm (laius) ja 25 cm (kõrgus).

Raam on valmistatud puidust, põrandaks on metallvõre ja sulgev detail on plastist.

Kui “minikasvuhoone” on kokku monteeritud, saab ülemist osa avada.

(Vt foto A) (1)

4421 90 98

Klassifitseerimine määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 2a, 3b ja 6 ning CN-koodide 4421, 4421 90 ja 4421 90 98 sõnastusega.

Konstruktsioonielement (puitraam) annab tootele põhiomaduse.

Suuruse tõttu ei saa seda lugeda rubriiki 9406 kuuluvate kokkupandavate ehitiste hulka.

| 2. | Kombineeritud ehitusega olmekülmik-sügavkülmik mahuga 579 liitrit, kahe eraldi välisuksega.
  Üldmõõtmed: 180,8 cm (kõrgus), 92,5 cm (laius) ja 81,6 cm (sügavus). Mass 112 kg.
  Külmiku maht on 368 liitrit ja sügavkülmiku maht 211 liitrit.
  Külmikul on karastatud klaasist riiulid, kaks köögiviljasahtlit ja pudelihoidik ukse siseküljel jms.
  Sügavkülmikul on kolm sahtlit. |
| --- | --- |

2.

Kombineeritud ehitusega olmekülmik-sügavkülmik mahuga 579 liitrit, kahe eraldi välisuksega.

Üldmõõtmed: 180,8 cm (kõrgus), 92,5 cm (laius) ja 81,6 cm (sügavus). Mass 112 kg.

Külmiku maht on 368 liitrit ja sügavkülmiku maht 211 liitrit.

Külmikul on karastatud klaasist riiulid, kaks köögiviljasahtlit ja pudelihoidik ukse siseküljel jms.

Sügavkülmikul on kolm sahtlit.

8418 10 91

Klassifitseerimine määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8418, 8418 10 ja 8418 10 91 sõnastusega.

Alamrubriik 8418 10 hõlmab kõiki kombineeritud ehituse ja eraldi välisustega külmikuid-sügavkülmikuid, ka neid, mida kasutatakse kodumajapidamises.

| 3. | Jaemüügiks pakendatud komplekt, mis sisaldab






  — | plastehitusklotsi kujulises ümbrises telekaamerat; |
| --- | --- | --- |

3.

Jaemüügiks pakendatud komplekt, mis sisaldab

—

plastehitusklotsi kujulises ümbrises telekaamerat;

| — | plastehitusklotsidest ja -koostedetailidest komplekti; |
| --- | --- |

—

plastehitusklotsidest ja -koostedetailidest komplekti;

| — | CD-ROM. |
| --- | --- |

—

CD-ROM.

Kaamera ei salvesta pilti, vaid edastab selle USB-kaabli abil arvutisse.

Ehitusklotsidest ja koostedetailidest komplekti kasutatakse statiivi kokkumonteerimiseks.

CD-ROM sisaldab salvestatud programme, andmeid, pildi- ja helifaile.

8525 30 90

Klassifitseerimine määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 8525, 8525 30 ja 8525 30 90 sõnastusega.

Kuigi komplekt on kavandatud lastele, ei saa seda siiski klassifitseerida mänguasjana rubriiki 9503, kuna rubriiki 8525 kuuluv kaamera annab komplektile selle põhiomaduse.

| 4. | 16-leheküljeline papist pusleraamat (mosaiikpildiraamat) lastele.
  Kaheksal vasakpoolsel leheküljel on igaühel lühijutt lastele koos selle juurde kuuluva illustratsiooniga.
  Seitsmel parempoolsel leheküljel on 9 mosaiigitükikesest koosnevad pusled (mosaiikpildid), mis kordavad vastavate vasakpoolsete lehekülgede värvipilte.
  Viimasel leheküljel on üksnes illustratsioon. |
| --- | --- |

4.

16-leheküljeline papist pusleraamat (mosaiikpildiraamat) lastele.

Kaheksal vasakpoolsel leheküljel on igaühel lühijutt lastele koos selle juurde kuuluva illustratsiooniga.

Seitsmel parempoolsel leheküljel on 9 mosaiigitükikesest koosnevad pusled (mosaiikpildid), mis kordavad vastavate vasakpoolsete lehekülgede värvipilte.

Viimasel leheküljel on üksnes illustratsioon.

9503 60 90

Klassifitseerimine määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 9503, 9503 60 ja 9503 60 90 sõnastusega.

Neid ei klassifitseerita kui raamatut rubriiki 4901 või laste pildiraamatut rubriiki 4903, kuna tekstil ja piltidel on pusle (mosaiikpiltide) seisukohalt teisejärguline tähtsus.

Pusled (mosaiikpildid) annavad tootele põhiiseloomu ja seetõttu klassifitseeritakse kui mosaiikpilti rubriiki 9503.

| A. | |
| --- | --- |

A.

Image

---

(1)  Foto on esitatud üksnes illustratsiooniks.

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/53

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1656/2005,

10. oktoober 2005,

kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. mai 1997. aasta määrust (EÜ) nr 936/97, millega avatakse värske, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilise veiseliha ning külmutatud pühvliliha tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 936/97 artiklitega 4 ja 5 nähakse ette impordisertifikaatide taotlemise ja väljaandmise tingimused liha puhul, millele on osutatud artikli 2 punktis f. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 936/97 artiklitega 4 ja 5 nähakse ette impordisertifikaatide taotlemise ja väljaandmise tingimused liha puhul, millele on osutatud artikli 2 punktis f.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f määratakse ajavahemikul 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud, veiseliha, mis vastab eetoodud määruse nõuetele, lubatavaks eritingimustel imporditavaks koguseks 11 500 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f määratakse ajavahemikul 1. juulist 2005 kuni 30. juunini 2006 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud, veiseliha, mis vastab eetoodud määruse nõuetele, lubatavaks eritingimustel imporditavaks koguseks 11 500 tonni.

| (3) | Tuleks meenutada, et käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaate võib kogu nende kehtivusaja jooksul kasutada vaid siis, kui peetakse kinni kehtivatest veterinaarsätetest, |
| --- | --- |

(3)

Tuleks meenutada, et käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaate võib kogu nende kehtivusaja jooksul kasutada vaid siis, kui peetakse kinni kehtivatest veterinaarsätetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga impordisertifikaadi taotlus, mis on esitatud 1.–5. oktoobril 2005 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha kohta, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f, rahuldatakse täies ulatuses.

2.   Impordisertifikaadi taotlusi saab esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 936/97 artiklile 5 2005. aasta novembris esimese viie päeva jooksul koguse 4 278,497 tonni ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 137, 28.5.1997, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

2

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/54

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1657/2005,

10. oktoober 2005,

millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, millega määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost, Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artikli 2 lõike 2 ja artikli 3 kohaselt määratakse iga kahe nädala tagant üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse impordi- ja tootjahinnad ning neid kohaldatakse kahe nädala jooksul. Vastavalt komisjoni 17. märtsi 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 700/88 (milles sätestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast ja Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra kohaldamiseks) (2) artikli 1 kolmandale lõigule määratakse need hinnad kindlaks kahenädalasteks perioodideks liikmesriikide esitatud kaalutud hindade põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artikli 2 lõike 2 ja artikli 3 kohaselt määratakse iga kahe nädala tagant üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse impordi- ja tootjahinnad ning neid kohaldatakse kahe nädala jooksul. Vastavalt komisjoni 17. märtsi 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 700/88 (milles sätestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast ja Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra kohaldamiseks) (2) artikli 1 kolmandale lõigule määratakse need hinnad kindlaks kahenädalasteks perioodideks liikmesriikide esitatud kaalutud hindade põhjal.

| (2) | Need hinnad tuleks kehtestada viivitamata, et saaks kindlaks määrata kohaldatavad tollimaksud. |
| --- | --- |

(2)

Need hinnad tuleks kehtestada viivitamata, et saaks kindlaks määrata kohaldatavad tollimaksud.

| (3) | Pärast Küprose liitumist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, on kohane jätta määramata impordihinnad selle riigi jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Küprose liitumist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, on kohane jätta määramata impordihinnad selle riigi jaoks.

| (4) | Samuti on kohane vastavalt nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/917/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel kirjavahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Iisraeli vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 2 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta), (3) nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/914/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel kirjade vahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Maroko vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 3 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta) (4) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/4/EÜ (kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel vastastikuste liberaliseerimismeetmete ning EÜ ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu protokollide nr 1 ja 2 asendamise kohta) (5) jätta kindlaks määramata impordihinnad Iisraeli, Maroko ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on kohane vastavalt nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/917/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel kirjavahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Iisraeli vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 2 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta), (3) nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/914/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel kirjade vahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Maroko vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 3 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta) (4) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/4/EÜ (kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel vastastikuste liberaliseerimismeetmete ning EÜ ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu protokollide nr 1 ja 2 asendamise kohta) (5) jätta kindlaks määramata impordihinnad Iisraeli, Maroko ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori jaoks.

| (5) | Elustaimede ja lillekasvatustoodete turu korralduskomitee istungite vahelisel ajal peab komisjon võtma sellised meetmed, |
| --- | --- |

(5)

Elustaimede ja lillekasvatustoodete turu korralduskomitee istungite vahelisel ajal peab komisjon võtma sellised meetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artiklis 1 osutatud üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse tootja- ja impordihinnad perioodiks 12.–25. oktoober 2005 on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).

1

(2)  EÜT L 72, 18.3.1988, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2062/97 (EÜT L 289, 22.10.1997, lk 1).

2

(3)  ELT L 346, 31.12.2003, lk 65.

3

(4)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 117.

4

(5)  ELT L 2, 5.1.2005, lk 4.

5

---

LISA

| (EUR/100 tükki) |
| --- |
| Ajavahemik: 12. kuni 25. oktoober 2005 |
| Ühenduse tootjahind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| | 15,88 | 11,40 | 33,60 | 13,55 |
| Ühenduse impordihind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| Jordania | — | — | — | — |

(EUR/100 tükki)

Ajavahemik: 12. kuni 25. oktoober 2005

Ühenduse tootjahind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

15,88

11,40

33,60

13,55

Ühenduse impordihind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

Jordania

—

—

—

—

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/56

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1658/2005,

10. oktoober 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 21,485 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. oktoobril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. oktoober 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/57

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. juuli 2005,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Itaalias

(2005/694/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Itaalia esitatud märkusi,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.

| (3) | Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 3605/93 (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 3605/93 (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused.

| (4) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Komisjon on saatnud nõukogule sellekohase arvamuse 29. juunil 2005. Olles võtnud arvesse oma aruannet kooskõlas artikli 104 lõikega 3 ja olles arvestanud majandus- ja rahanduskomitee arvamust kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 4, tegi komisjon järelduse, et Itaalias on ülemäärane eelarvepuudujääk. Oma hinnangus on komisjon võtnud arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu Euroopa Ülemkogule esitatud aruannet stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta, mille viimane kiitis heaks 22. märtsil 2005. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Komisjon on saatnud nõukogule sellekohase arvamuse 29. juunil 2005. Olles võtnud arvesse oma aruannet kooskõlas artikli 104 lõikega 3 ja olles arvestanud majandus- ja rahanduskomitee arvamust kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 4, tegi komisjon järelduse, et Itaalias on ülemäärane eelarvepuudujääk. Oma hinnangus on komisjon võtnud arvesse majandus- ja rahandusministrite nõukogu Euroopa Ülemkogule esitatud aruannet stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta, mille viimane kiitis heaks 22. märtsil 2005. aastal.

| (5) | Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Itaalia puhul võib kõnealuse üldhinnangu põhjal teha järgmised järeldused. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Itaalia puhul võib kõnealuse üldhinnangu põhjal teha järgmised järeldused.

| (6) | Vastavalt 2003. ja 2004. aasta näitajatele, mis on tänaseks avaldatud, oli valitsemissektori eelarvepuudujäägi suhe aastail 2003 ja 2004 üle kontrollväärtuse 3 % SKTst, kuid püsis selle lähedal. Asutamislepingu kontrollväärtuse 3 % SKTst ületamine aastail 2003 ja 2004 ei tulenenud erakorralisest sündmusest, mida Itaalia ametivõimud ei oleks suutnud kontrollida, ega olnud ka tõsise majanduslanguse tulemus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Majanduskasv oli viimase kolme aasta jooksul positiivne, kuid madal (aastail 2002, 2003 ja 2004 vastavalt 0,4 %, 0,3 % ja 1,2 %). SKT lõhe on arvatavalt langenud 2,1 %lt potentsiaalsest SKTst aastal 2001 – 1,3 %ni potentsiaalsest SKTst aastal 2004. Seetõttu ei saa aeglase kasvu olukorda aastail 2003 ja 2004 pidada erakordseks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt 2003. ja 2004. aasta näitajatele, mis on tänaseks avaldatud, oli valitsemissektori eelarvepuudujäägi suhe aastail 2003 ja 2004 üle kontrollväärtuse 3 % SKTst, kuid püsis selle lähedal. Asutamislepingu kontrollväärtuse 3 % SKTst ületamine aastail 2003 ja 2004 ei tulenenud erakorralisest sündmusest, mida Itaalia ametivõimud ei oleks suutnud kontrollida, ega olnud ka tõsise majanduslanguse tulemus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Majanduskasv oli viimase kolme aasta jooksul positiivne, kuid madal (aastail 2002, 2003 ja 2004 vastavalt 0,4 %, 0,3 % ja 1,2 %). SKT lõhe on arvatavalt langenud 2,1 %lt potentsiaalsest SKTst aastal 2001 – 1,3 %ni potentsiaalsest SKTst aastal 2004. Seetõttu ei saa aeglase kasvu olukorda aastail 2003 ja 2004 pidada erakordseks asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses.

| (7) | Kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada ajutiseks, sest eelarvepuudujääk, mis ületas kontrollväärtuse aastail 2003 ja 2004, ületab komisjoni prognoosi kohaselt, mille aluseks on eeldus, et tavapoliitikas muudatusi ei tehta, kontrollväärtuse kaugelt ka aastail 2005 ja 2006. See näitab, et asutamislepingu nõue eelarvepuudujäägi kriteeriumide osas ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada ajutiseks, sest eelarvepuudujääk, mis ületas kontrollväärtuse aastail 2003 ja 2004, ületab komisjoni prognoosi kohaselt, mille aluseks on eeldus, et tavapoliitikas muudatusi ei tehta, kontrollväärtuse kaugelt ka aastail 2005 ja 2006. See näitab, et asutamislepingu nõue eelarvepuudujäägi kriteeriumide osas ei ole täidetud.

| (8) | Võla ja SKT suhe, umbes 106–107 % SKTst, on selgelt üle asutamislepingu kontrollväärtuse ega ole viimaste aastate jooksul piisavalt kiiresti langenud. Võla vähendamise kiirust on mõjutanud võlga suurendavad eelarvevälised tehingud, mis valitsuse enda prognooside kohaselt peaksid jätkuma keskpika perioodi jooksul. Lisaks sellele ei taga esmase ülejäägi praegune tase (alla 2 % SKTst aastal 2004) võlasuhte vähenemist rahuldaval määral. See näitab, et ka asutamislepingu nõue võlakriteeriumide osas ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(8)

Võla ja SKT suhe, umbes 106–107 % SKTst, on selgelt üle asutamislepingu kontrollväärtuse ega ole viimaste aastate jooksul piisavalt kiiresti langenud. Võla vähendamise kiirust on mõjutanud võlga suurendavad eelarvevälised tehingud, mis valitsuse enda prognooside kohaselt peaksid jätkuma keskpika perioodi jooksul. Lisaks sellele ei taga esmase ülejäägi praegune tase (alla 2 % SKTst aastal 2004) võlasuhte vähenemist rahuldaval määral. See näitab, et ka asutamislepingu nõue võlakriteeriumide osas ei ole täidetud.

| (9) | Nõukogu on analüüsinud teisi olulisi tegureid, mida komisjoni aruanne hõlmas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 3, nagu ka lisategureid, mille esitasid Itaalia ametivõimud 6. juuni 2005. aasta kirjas. Vastavalt majandus- ja rahandusministrite nõukogu Euroopa Ülemkogule esitatud aruandele stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamine kohta peab teiste oluliste tegurite arvessevõtmine vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 tehtavas nõukogu otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta “toimuma täies ulatuses tingimustel, mis vastavad üldpõhimõttele, et enne teiste oluliste tegurite arvessevõtmist on kontrollväärtuse ületamine ajutine ja eelarvepuudujääk püsib kontrollväärtuse lähedal”. Itaalia puhul ei ole see tingimus täidetud. Seega ei võeta Itaalia puhul nõukogu otsuse tegemisel kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6 arvesse teisi olulisi tegureid. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu on analüüsinud teisi olulisi tegureid, mida komisjoni aruanne hõlmas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 3, nagu ka lisategureid, mille esitasid Itaalia ametivõimud 6. juuni 2005. aasta kirjas. Vastavalt majandus- ja rahandusministrite nõukogu Euroopa Ülemkogule esitatud aruandele stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamine kohta peab teiste oluliste tegurite arvessevõtmine vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 tehtavas nõukogu otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta “toimuma täies ulatuses tingimustel, mis vastavad üldpõhimõttele, et enne teiste oluliste tegurite arvessevõtmist on kontrollväärtuse ületamine ajutine ja eelarvepuudujääk püsib kontrollväärtuse lähedal”. Itaalia puhul ei ole see tingimus täidetud. Seega ei võeta Itaalia puhul nõukogu otsuse tegemisel kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6 arvesse teisi olulisi tegureid.

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangu põhjal võib teha järelduse, et Itaalias on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 28. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

1

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/59

---

NÕUKOGU OTSUS,

20. september 2005,

Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta

(2005/695/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lause ja lõike 3 teise lõiguga,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, protokoll allkirjastati Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel 31. mail 2005. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, protokoll allkirjastati Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel 31. mail 2005.

| (2) | Protokoll tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Protokoll tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel.

Nimetatud protokolli tekst lisatakse käesolevale otsusele. (2)

Brüssel, 20. september 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BECKETT

---

(1)  Otsus on vastu võetud 6. septembril 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 242, 19.9.2005, lk 2.

2

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/60

---

NÕUKOGU OTSUS,

3. oktoober 2005,

millega muudetakse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta, et sätestada esimese astme kohtu otsuste Euroopa Kohtus teistmise tingimused ja piirid

(2005/696/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 225 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 245 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 140a lõikeid 2 ja 3 ning artikli 160 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Kohtu 12. septembri 2003. aasta taotlust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2004. aasta arvamust,

võttes arvesse komisjoni 11. veebruari 2005. aasta arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EÜ asutamislepingu artikli 225 lõigetes 2 ja 3, mida on muudetud Nice’i lepingu artikli 2 punktiga 31, on sätestatud:
  “2.   Esimese astme kohus on pädev arutama ja lahendama artikli 225 a alusel moodustatud kohtukolleegiumide otsuste kohta algatatud hagisid või menetlusi.
  Käesoleva lõike alusel tehtud esimese astme kohtu otsuseid võib Euroopa Kohus erandkorras teista põhikirjas sätestatud tingimustel ja ulatuses, kui valitseb tõsine oht, et need otsused mõjutavad ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust.
  3.   Esimese astme kohus on teatavates põhikirjas sätestatud valdkondades pädev arutama ja lahendama küsimusi, mille suhtes artikli 234 alusel taotletakse eelotsust.
  Kui esimese astme kohus leiab, et kohtuasjas nõutav põhimõtteline otsus tõenäoliselt mõjutab ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust, võib ta suunata asja otsustamiseks Euroopa Kohtusse.
  Otsuseid, mis esimese astme kohus on teinud küsimustes, mille suhtes taotletakse eelotsust, võib Euroopa Kohus erandkorras teista põhikirjas sätestatud tingimustel ja ulatuses, kui valitseb tõsine oht, et need otsused mõjutavad ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust.” |
| --- | --- |

(1)

EÜ asutamislepingu artikli 225 lõigetes 2 ja 3, mida on muudetud Nice’i lepingu artikli 2 punktiga 31, on sätestatud:

“2.   Esimese astme kohus on pädev arutama ja lahendama artikli 225 a alusel moodustatud kohtukolleegiumide otsuste kohta algatatud hagisid või menetlusi.

Käesoleva lõike alusel tehtud esimese astme kohtu otsuseid võib Euroopa Kohus erandkorras teista põhikirjas sätestatud tingimustel ja ulatuses, kui valitseb tõsine oht, et need otsused mõjutavad ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust.

3.   Esimese astme kohus on teatavates põhikirjas sätestatud valdkondades pädev arutama ja lahendama küsimusi, mille suhtes artikli 234 alusel taotletakse eelotsust.

Kui esimese astme kohus leiab, et kohtuasjas nõutav põhimõtteline otsus tõenäoliselt mõjutab ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust, võib ta suunata asja otsustamiseks Euroopa Kohtusse.

Otsuseid, mis esimese astme kohus on teinud küsimustes, mille suhtes taotletakse eelotsust, võib Euroopa Kohus erandkorras teista põhikirjas sätestatud tingimustel ja ulatuses, kui valitseb tõsine oht, et need otsused mõjutavad ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust.”

| (2) | Euratomi asutamislepingu artikli 140a lõikeid 2 ja 3 muudeti sarnaselt Nice’i lepingu artikli 3 punktiga 13. |
| --- | --- |

(2)

Euratomi asutamislepingu artikli 140a lõikeid 2 ja 3 muudeti sarnaselt Nice’i lepingu artikli 3 punktiga 13.

| (3) | Nimetatud muudatusi võeti osaliselt arvesse Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklis 62, mille kohaselt: “EÜ asutamislepingu artikli 225 lõigetes 2 ja 3 ning Euratomi asutamislepingu artikli 140a lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel võib peakohtujurist teha ettepaneku esimese astme kohtu otsuse teistmiseks Euroopa Kohtus, kui ta leiab, et valitseb tõsine oht, et see otsus mõjutab ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust.
  Ettepanek tuleb teha ühe kuu jooksul alates esimese astme kohtu otsuse kuulutamisest. Ühe kuu jooksul alates peakohtujuristi ettepaneku kättesaamisest otsustab Euroopa Kohus, kas otsus tuleks teista või mitte.” |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud muudatusi võeti osaliselt arvesse Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklis 62, mille kohaselt: “EÜ asutamislepingu artikli 225 lõigetes 2 ja 3 ning Euratomi asutamislepingu artikli 140a lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhtudel võib peakohtujurist teha ettepaneku esimese astme kohtu otsuse teistmiseks Euroopa Kohtus, kui ta leiab, et valitseb tõsine oht, et see otsus mõjutab ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust.

Ettepanek tuleb teha ühe kuu jooksul alates esimese astme kohtu otsuse kuulutamisest. Ühe kuu jooksul alates peakohtujuristi ettepaneku kättesaamisest otsustab Euroopa Kohus, kas otsus tuleks teista või mitte.”

| (4) | Vastavalt Nice’i lepingu lõppaktile lisatud deklaratsioonile nr 13, tuleks vastu võtta sätted kohtukolleegiumide otsuseid käsitlevate esimese astme kohtu otsuste teistmise kohta ning täpsustada eelotsuste puhul:






  “— | Euroopa Kohtu menetluse poolte rolli, et kaitsta nende õigusi, |
| --- | --- | --- |

(4)

Vastavalt Nice’i lepingu lõppaktile lisatud deklaratsioonile nr 13, tuleks vastu võtta sätted kohtukolleegiumide otsuseid käsitlevate esimese astme kohtu otsuste teistmise kohta ning täpsustada eelotsuste puhul:

“—

Euroopa Kohtu menetluse poolte rolli, et kaitsta nende õigusi,

| — | teistmismenetluse mõju esimese astme kohtu otsuse täitmisele, |
| --- | --- |

—

teistmismenetluse mõju esimese astme kohtu otsuse täitmisele,

| — | Euroopa Kohtu otsuse mõju pooltevahelisele vaidlusele”, |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtu otsuse mõju pooltevahelisele vaidlusele”,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklite 62 ja 63 vahele lisatakse järgmised artiklid:

“Artikkel 62a

Euroopa Kohus teeb teistmise esemeks olevate küsimuste kohta otsuseid kiirmenetluse korras talle esimese astme kohtu poolt edastatud toimiku alusel.

Käesoleva põhikirja artiklis 23 nimetatud isikutel ning, EÜ asutamislepingu artikli 225 lõikes 2 ja Euratomi asutamislepingu artikli 140a lõikes 2 osutatud juhtudel, esimese astme kohtu menetluse pooltel on õigus esitada Euroopa Kohtule seisukohti või kirjalikke märkusi teistmise esemeks olevate küsimuste kohta selleks määratud tähtaja jooksul.

Euroopa Kohus võib enne otsuse tegemist otsustada avada suulise menetluse.

Artikkel 62b

EÜ asutamislepingu artikli 225 lõikes 2 ning Euratomi asutamislepingu artikli 140a lõikes 2 osutatud juhtudel, ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artiklite 242 ja 243 kohaldamist, ei ole teistmisavaldusel ja teistmismenetluse algatamise otsusel peatavat toimet. Kui Euroopa Kohus leiab, et esimese astme kohtu otsus mõjutab ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust, saadab ta kohtuasja tagasi esimese astme kohtusse, kelle jaoks on Euroopa Kohtu otsused õigusküsimustes siduvad. Euroopa Kohus võib teatada, millised esimese astme kohtu otsuse tagajärjed loetakse vaidluse poolte suhtes lõplikuks. Kui vaidluse lahendus tugineb teistmise tulemusi arvestades faktilistele asjaoludele, millel põhines esimese astme kohtu otsus, teeb Euroopa Kohus asjas lõpliku otsuse.

EÜ asutamislepingu artikli 225 lõikes 3 ja Euratomi asutamislepingu artikli 140a lõikes 3 ettenähtud juhtudel ning teistmisavalduse või teistmismenetluse algatamise otsuse puudumisel saavad esimese astme kohtu poolt eelotsuse küsimustele antud vastused õigusjõu artikli 62 teises lõigus märgitud tähtaja möödumisel. Teistmismenetluse algatamise korral saavad teistmise esemeks olevatele küsimustele antud vastused õigusjõu selle menetluse lõppedes, kui Euroopa Kohus ei otsusta teisiti. Kui Euroopa Kohus leiab, et esimese astme kohtu otsus mõjutab ühenduse õiguse ühtsust või järjepidevust, asendab vastus, mille Euroopa Kohus annab teistmise esemeks olevatele küsimustele, esimese astme kohtu antud vastuse.”

Artikkel 2

Käesolev otsus hakkab kehtima Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Luxembourg, 3. oktoober 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

D. ALEXANDER

---

Komisjon

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/62

---

KOMISJONI OTSUS,

12. september 2005,

millega muudetakse otsust 2000/745/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

(2005/697/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) (edaspidi “dumpinguvastane algmäärus”), eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi “subsiidiumitevastane algmäärus”), eriti selle artikleid 13 ja 15,

olles nõu pidanud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (3) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. Kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 kohaselt vabastati nimetatud tollimaksust selliste äriühingute poolt eksporditava polüetüleentereftalaatkile import, kelle võetud hinnakohustus heaks kiideti. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (3) kehtestas nõukogu lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes. Kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 kohaselt vabastati nimetatud tollimaksust selliste äriühingute poolt eksporditava polüetüleentereftalaatkile import, kelle võetud hinnakohustus heaks kiideti.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (4) kehtestas nõukogu lõplikud tasakaalustavad tollimaksud muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes ühendusse. Kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 kohaselt vabastati nimetatud tollimaksust selliste äriühingute poolt eksporditava polüetüleentereftalaatkile import, kelle võetud hinnakohustus heaks kiideti. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (4) kehtestas nõukogu lõplikud tasakaalustavad tollimaksud muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes ühendusse. Kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 kohaselt vabastati nimetatud tollimaksust selliste äriühingute poolt eksporditava polüetüleentereftalaatkile import, kelle võetud hinnakohustus heaks kiideti.

| (3) | 29. novembril 2000. aastal võttis komisjon vastu otsuse 2000/745/EÜ, (5) millega kiideti heaks kohustused, mida seoses kahe eespool nimetatud menetlusega olid pakkunud kõnealuse otsuse artiklis 1 loetletud eksportijad. |
| --- | --- |

(3)

29. novembril 2000. aastal võttis komisjon vastu otsuse 2000/745/EÜ, (5) millega kiideti heaks kohustused, mida seoses kahe eespool nimetatud menetlusega olid pakkunud kõnealuse otsuse artiklis 1 loetletud eksportijad.

| (4) | 12. jaanuaril 2005. aastal teatas komisjon määrusega (EÜ) nr 33/2005 (6) uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 4. |
| --- | --- |

(4)

12. jaanuaril 2005. aastal teatas komisjon määrusega (EÜ) nr 33/2005 (6) uut eksportijat käsitleva läbivaatamise algatamisest vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 4.

| (5) | Samal ajal ja samadel alustel algatas komisjon määruse (EÜ) nr 2603/2000 (7) kiirendatud korras läbivaatamise. |
| --- | --- |

(5)

Samal ajal ja samadel alustel algatas komisjon määruse (EÜ) nr 2603/2000 (7) kiirendatud korras läbivaatamise.

| (6) | Uurimise lõpptulemused ja -järeldused on esitatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1646/2005, (8) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000 ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1645/2005, (9) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2603/2000. |
| --- | --- |

(6)

Uurimise lõpptulemused ja -järeldused on esitatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1646/2005, (8) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000 ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1645/2005, (9) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2603/2000.

B.   KOHUSTUS

| (7) | Pärast South Asian Petrochem Limited (edaspidi “äriühing”) teavitamist faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada muudetud lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tasakaalustav tollimaks temalt pärit impordi suhtes ühendusse, pakkus äriühing hinnakohustust vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 8 lõikele 1 ning subsiidiumitevastase algmääruse artikli 13 lõikele 1. Kõnealuses kohustuses pakkus asjaomane eksportiv tootja kõnealuse toote müüki vähemalt sellisel hinnatasemel, mis kõrvaldab dumpingu ja subsideerimise kahjustava mõju. |
| --- | --- |

(7)

Pärast South Asian Petrochem Limited (edaspidi “äriühing”) teavitamist faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada muudetud lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tasakaalustav tollimaks temalt pärit impordi suhtes ühendusse, pakkus äriühing hinnakohustust vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 8 lõikele 1 ning subsiidiumitevastase algmääruse artikli 13 lõikele 1. Kõnealuses kohustuses pakkus asjaomane eksportiv tootja kõnealuse toote müüki vähemalt sellisel hinnatasemel, mis kõrvaldab dumpingu ja subsideerimise kahjustava mõju.

| (8) | Samuti esitab äriühing komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuse täitmist tõhusalt jälgida. Lisaks on nimetatud äriühingu müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kokkulepitud hinnakohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline. |
| --- | --- |

(8)

Samuti esitab äriühing komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuse täitmist tõhusalt jälgida. Lisaks on nimetatud äriühingu müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kokkulepitud hinnakohustusest kõrvalehoidmine tõenäoline.

| (9) | Eespool öeldut arvesse võttes on äriühingu South Asian Petrochem Limited hinnakohustus vastuvõetav. |
| --- | --- |

(9)

Eespool öeldut arvesse võttes on äriühingu South Asian Petrochem Limited hinnakohustus vastuvõetav.

| (10) | Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingu kohustuse täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt määruse (EÜ) nr 2604/2000 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr ja tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(10)

Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingu kohustuse täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt määruse (EÜ) nr 2604/2000 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastase tollimaksu määr ja tasakaalustav tollimaks.

| (11) | Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui on põhjendatud kahtlus, et kohustust rikutakse, võib kohaldada ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10 ning vajadusel subsiidiumitevastase algmääruse artikli 13 lõigetele 9 ja 10, |
| --- | --- |

(11)

Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui on põhjendatud kahtlus, et kohustust rikutakse, võib kohaldada ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 8 lõigetele 9 ja 10 ning vajadusel subsiidiumitevastase algmääruse artikli 13 lõigetele 9 ja 10,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2000/745/EÜ artiklis 1 esitatud tabelisse lisatakse järgmine:

| Riik | Tootja | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| “India | South Asian Petrochem Limited | A 585” |

Riik

Tootja

TARICi lisakood

“India

South Asian Petrochem Limited

A 585”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 12. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004.

2

(3)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 83/2005 (ELT L 19, 21.1.2005, lk 1).

3

(4)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 822/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 3).

4

(5)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 88. Määrust on muudetud otsusega 2002/232/EÜ (EÜT L 78, 21.3.2002, lk 12).

5

(6)  ELT L 8, 12.1.2005, lk 9.

6

(7)  ELT C 8, 12.1.2005, lk 2.

7

(8)  Vt käesoleva ELT lk 10.

8

(9)  Vt käesoleva ELT lk 1.

9

---

| 11.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/64

---

KOMISJONI SOOVITUS,

19. september 2005,

raamatupidamise lahususe ja kuluarvestussüsteemide kohta vastavalt elektroonilist sidet reguleerivale raamistikule

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/698/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 19 lõiget 1,

pärast konsulteerimist sidekomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku teatavad sätted nõuavad vajalike ja asjakohaste kuluarvestusmehhanismide rakendamist, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)) (2) artiklid 9, 11 ja 13 ning I lisaga seoses artikli 6 lõige 1, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)) (3) artikkel 17, artikli 18 lõige 1 ja VII lisa punkt 2 ning direktiivi 2002/21/EÜ artikkel 13. |
| --- | --- |

(1)

Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku teatavad sätted nõuavad vajalike ja asjakohaste kuluarvestusmehhanismide rakendamist, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)) (2) artiklid 9, 11 ja 13 ning I lisaga seoses artikli 6 lõige 1, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)) (3) artikkel 17, artikli 18 lõige 1 ja VII lisa punkt 2 ning direktiivi 2002/21/EÜ artikkel 13.

| (2) | Operaatorite suhtes, kelle puhul vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 16 tehtud turuanalüüsi tulemusel on kindlaks määratud, et nad omavad asjakohasel turul märkimisväärset turujõudu (edaspidi “teavitatud operaatorid”), võib muu hulgas kehtestada eraldi aruannete ettevalmistamise ja/või kuluarvestussüsteemi rakendamise kohustuse. Selliste kohustuste rakendamise eesmärk on muuta operaatoritevahelised tehingud läbipaistvamaks ja/või määrata kindlaks osutatud teenuste tegelikud kulud. Lisaks sellele võivad riikide reguleerivad asutused kasutada teavitatud operaatorite puhul raamatupidamise lahusust ja kuluarvestussüsteemide rakendamist lisaks teiste regulatiivsete meetmete kohaldamisele (nt läbipaistvus, mittediskrimineerimine, kulupõhisus). |
| --- | --- |

(2)

Operaatorite suhtes, kelle puhul vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 16 tehtud turuanalüüsi tulemusel on kindlaks määratud, et nad omavad asjakohasel turul märkimisväärset turujõudu (edaspidi “teavitatud operaatorid”), võib muu hulgas kehtestada eraldi aruannete ettevalmistamise ja/või kuluarvestussüsteemi rakendamise kohustuse. Selliste kohustuste rakendamise eesmärk on muuta operaatoritevahelised tehingud läbipaistvamaks ja/või määrata kindlaks osutatud teenuste tegelikud kulud. Lisaks sellele võivad riikide reguleerivad asutused kasutada teavitatud operaatorite puhul raamatupidamise lahusust ja kuluarvestussüsteemide rakendamist lisaks teiste regulatiivsete meetmete kohaldamisele (nt läbipaistvus, mittediskrimineerimine, kulupõhisus).

| (3) | Käesolev soovitus ajakohastab komisjoni 8. aprilli 1998. aasta soovitust 98/332/EÜ vastastikuse sidumise kohta liberaliseeritud telekommunikatsiooniturul (2. osa: raamatupidamise lahusus ja kuluarvestus) (4) pärast elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku (25. juuli 2003) kohaldamist. Käesolev läbivaatamine on vajalik, kuna 2002. aasta reguleeriv raamistik tõi kaasa mõned olulised muudatused 1998. aasta reguleerivate õigusaktide raamistikku, nagu raamistiku laiendatud kohaldamisala, teistsugune lähenemine eelkohustustele, kuluarvestust ja raamatupidamise lahusust käsitlevate erisätete teistsugune kohaldamisala ning tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtte kohaldamine. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev soovitus ajakohastab komisjoni 8. aprilli 1998. aasta soovitust 98/332/EÜ vastastikuse sidumise kohta liberaliseeritud telekommunikatsiooniturul (2. osa: raamatupidamise lahusus ja kuluarvestus) (4) pärast elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku (25. juuli 2003) kohaldamist. Käesolev läbivaatamine on vajalik, kuna 2002. aasta reguleeriv raamistik tõi kaasa mõned olulised muudatused 1998. aasta reguleerivate õigusaktide raamistikku, nagu raamistiku laiendatud kohaldamisala, teistsugune lähenemine eelkohustustele, kuluarvestust ja raamatupidamise lahusust käsitlevate erisätete teistsugune kohaldamisala ning tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtte kohaldamine.

| (4) | Käesoleva soovituse üldisteks eesmärkideks on edendada ühtsete raamatupidamispõhimõtete ja -meetodite kohaldamist Euroopa Liidu tasandil, kusjuures võetakse arvesse riigi reguleerivate asutuste kogemusi kuluarvestuse ja raamatupidamise lahususe valdkonnas; parandada raamatupidamissüsteemide, meetodite, läbitöötatud andmete, kontrolli- ja aruandlusprotsesside läbipaistvust kõikide osapoolte huvides. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva soovituse üldisteks eesmärkideks on edendada ühtsete raamatupidamispõhimõtete ja -meetodite kohaldamist Euroopa Liidu tasandil, kusjuures võetakse arvesse riigi reguleerivate asutuste kogemusi kuluarvestuse ja raamatupidamise lahususe valdkonnas; parandada raamatupidamissüsteemide, meetodite, läbitöötatud andmete, kontrolli- ja aruandlusprotsesside läbipaistvust kõikide osapoolte huvides.

| (5) | Operaatorid võivad tegutseda turgudel, kus nad on määratletud märkimisväärset turujõudu omavatena, ning samuti konkureerivatel turgudel, kus nad ei ole selliselt määratletud. Oma reguleerimisülesannete täitmiseks võib riigi reguleeriv asutus vajada teavet turgude kohta, kus operaatorid ei oma märkimisväärset turujõudu. Kui raamatupidamise lahususe kohustus on ette nähtud teavitatud operaatori puhul, kes omab märkimisväärset turujõudu ühel või mitmel turul, võib raamatupidamise lahususe kohustus hõlmata turgusid, kus operaator ei oma märkimisväärset turujõudu, nt selleks, et tagada andmete sidusus. |
| --- | --- |

(5)

Operaatorid võivad tegutseda turgudel, kus nad on määratletud märkimisväärset turujõudu omavatena, ning samuti konkureerivatel turgudel, kus nad ei ole selliselt määratletud. Oma reguleerimisülesannete täitmiseks võib riigi reguleeriv asutus vajada teavet turgude kohta, kus operaatorid ei oma märkimisväärset turujõudu. Kui raamatupidamise lahususe kohustus on ette nähtud teavitatud operaatori puhul, kes omab märkimisväärset turujõudu ühel või mitmel turul, võib raamatupidamise lahususe kohustus hõlmata turgusid, kus operaator ei oma märkimisväärset turujõudu, nt selleks, et tagada andmete sidusus.

| (6) | Kõik kohustuslikud kuluarvestuse või raamatupidamise lahususe meetodid, mida kasutatakse eelkõige hinnakontrolli käsitlevate otsuste alusena, tuleks täpselt määratleda viisil, mis soodustab tõhusat investeerimist ja tuvastab võimalikku konkurentsivastast käitumist, eriti liiga väikesi hinnavahesid, ning need peaksid vastama riigi reguleeriva asutuse üldistele eesmärkidele, mis on sätestatud direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8. |
| --- | --- |

(6)

Kõik kohustuslikud kuluarvestuse või raamatupidamise lahususe meetodid, mida kasutatakse eelkõige hinnakontrolli käsitlevate otsuste alusena, tuleks täpselt määratleda viisil, mis soodustab tõhusat investeerimist ja tuvastab võimalikku konkurentsivastast käitumist, eriti liiga väikesi hinnavahesid, ning need peaksid vastama riigi reguleeriva asutuse üldistele eesmärkidele, mis on sätestatud direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8.

| (7) | Uue või läbivaadatud kuluarvestusmetoodika rakendamine võib näidata, et reguleeritud maksude ja/või hinnamehhanismide praegune tase on teataval moel ebasobiv või valesti määratud. Kui riigi reguleeriv asutus peab parandusmeetmeid vajalikuks, siis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kaubandus- ja majanduskeskkonda, et minimeerida riski ja määramatust asjakohastel turgudel. Selliste meetmete hulka võib näiteks kuuluda hindade korrigeerimise jaotamine mõistliku ajavahemiku peale. |
| --- | --- |

(7)

Uue või läbivaadatud kuluarvestusmetoodika rakendamine võib näidata, et reguleeritud maksude ja/või hinnamehhanismide praegune tase on teataval moel ebasobiv või valesti määratud. Kui riigi reguleeriv asutus peab parandusmeetmeid vajalikuks, siis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kaubandus- ja majanduskeskkonda, et minimeerida riski ja määramatust asjakohastel turgudel. Selliste meetmete hulka võib näiteks kuuluda hindade korrigeerimise jaotamine mõistliku ajavahemiku peale.

| (8) | Tulevikku suunatud lähenemist kasutava raamatupidamissüsteemi (näiteks pikaajalise täiendkulu meetodi) rakendamisel, mis ei põhine mitte ajaloolistel, vaid jooksevhindadel, nt kui varad hinnatakse ümber, tuginedes kaasaegse samaväärse, kõige tõhusama saadaoleva tehnoloogia abil ehitatud infrastruktuuri kasutamise maksumusele, võib riigi reguleerivatel asutustel olla vajalik kohandada kuluarvestusmetoodika parameetreid, et saavutada kõnealuseid eesmärke. Võimaluse korral tuleks ette näha altpoolt ülespoole ja ülaltpoolt allapoole lähenemiste koordineeritud kasutamine. Raamatupidamissüsteemid peaksid põhinema tegelikel kuludel, nagu näiteks tegevuspõhine kuluarvestus. |
| --- | --- |

(8)

Tulevikku suunatud lähenemist kasutava raamatupidamissüsteemi (näiteks pikaajalise täiendkulu meetodi) rakendamisel, mis ei põhine mitte ajaloolistel, vaid jooksevhindadel, nt kui varad hinnatakse ümber, tuginedes kaasaegse samaväärse, kõige tõhusama saadaoleva tehnoloogia abil ehitatud infrastruktuuri kasutamise maksumusele, võib riigi reguleerivatel asutustel olla vajalik kohandada kuluarvestusmetoodika parameetreid, et saavutada kõnealuseid eesmärke. Võimaluse korral tuleks ette näha altpoolt ülespoole ja ülaltpoolt allapoole lähenemiste koordineeritud kasutamine. Raamatupidamissüsteemid peaksid põhinema tegelikel kuludel, nagu näiteks tegevuspõhine kuluarvestus.

| (9) | Kui jooksevhindades kuluarvestust (CCA) kohaldatakse võrgu varadele, nagu kliendiliin, mida loetakse lühema aja lõikes vähem paljundatavaks, siis nõuab kuluarvestusmetoodika järjekindel kohaldamine parameetrite (nagu kapitalikulud, andmed amortisatsiooni kohta, lisatasud, ajas muutuvad komponendid) vastavat kohandamist riigi reguleerivate asutuste poolt. |
| --- | --- |

(9)

Kui jooksevhindades kuluarvestust (CCA) kohaldatakse võrgu varadele, nagu kliendiliin, mida loetakse lühema aja lõikes vähem paljundatavaks, siis nõuab kuluarvestusmetoodika järjekindel kohaldamine parameetrite (nagu kapitalikulud, andmed amortisatsiooni kohta, lisatasud, ajas muutuvad komponendid) vastavat kohandamist riigi reguleerivate asutuste poolt.

| (10) | Kui kuluarvestussüsteemi rakendamine sätestatakse vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ artikli 13 lõikele 4, tuleks eeskirjad kulude paigutuse kohta esitada piisava üksikasjalikkusega, tegemaks selgeks võrgukomponentide ja -teenustega seotud kulude ja tasude vahelised suhted, samas tuleb ühtlasi ette näha alus, mille põhjal aruannetes eraldatakse otseselt ja kaudselt omistatavad kulud. |
| --- | --- |

(10)

Kui kuluarvestussüsteemi rakendamine sätestatakse vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ artikli 13 lõikele 4, tuleks eeskirjad kulude paigutuse kohta esitada piisava üksikasjalikkusega, tegemaks selgeks võrgukomponentide ja -teenustega seotud kulude ja tasude vahelised suhted, samas tuleb ühtlasi ette näha alus, mille põhjal aruannetes eraldatakse otseselt ja kaudselt omistatavad kulud.

| (11) | Käesolevas soovituses pakutakse suuniseid selle kohta, kuidas rakendada kuluarvestust ja raamatupidamise lahusust vastavalt uuele, 2002. aasta reguleerivale raamistikule. Soovituses 98/322/EÜ antakse suunised kuluarvestuse ja raamatupidamise lahususe rakendamiseks vastavalt 1998. aasta raamistikule. 1998. aasta soovitust kohaldatakse jätkuvalt olukordades, kus liikmesriigid ei ole viinud lõpule olemasolevate kuluarvestust ja raamatupidamise lahusust käsitlevate kohustuste läbivaatamist vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 16. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas soovituses pakutakse suuniseid selle kohta, kuidas rakendada kuluarvestust ja raamatupidamise lahusust vastavalt uuele, 2002. aasta reguleerivale raamistikule. Soovituses 98/322/EÜ antakse suunised kuluarvestuse ja raamatupidamise lahususe rakendamiseks vastavalt 1998. aasta raamistikule. 1998. aasta soovitust kohaldatakse jätkuvalt olukordades, kus liikmesriigid ei ole viinud lõpule olemasolevate kuluarvestust ja raamatupidamise lahusust käsitlevate kohustuste läbivaatamist vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 16.

| (12) | Kui liikmesriigid rakendavad finantsülekandeid sisaldavat kompensatsioonimehhanismi, nõutakse universaalteenuse direktiivi IV lisa B osas nende ülekannete tegemist objektiivselt, läbipaistvalt, mittediskrimineerivalt ja proportsionaalselt. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb kõik universaalteenuse osutamise kohustuste eest saadud kompensatsioonid nõuetekohaselt esitada raamatupidamise lahususe süsteemides. |
| --- | --- |

(12)

Kui liikmesriigid rakendavad finantsülekandeid sisaldavat kompensatsioonimehhanismi, nõutakse universaalteenuse direktiivi IV lisa B osas nende ülekannete tegemist objektiivselt, läbipaistvalt, mittediskrimineerivalt ja proportsionaalselt. Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb kõik universaalteenuse osutamise kohustuste eest saadud kompensatsioonid nõuetekohaselt esitada raamatupidamise lahususe süsteemides.

| (13) | Seoses universaalteenuse osutamise kohustuse rahastamisega ei piira käesolev soovitus komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta. (5) |
| --- | --- |

(13)

Seoses universaalteenuse osutamise kohustuse rahastamisega ei piira käesolev soovitus komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta. (5)

| (14) | Käesoleva soovituse põhimõtete kohaldamine ei piira liikmesriikide ja äriühingute kohustust täita ühenduse konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva soovituse põhimõtete kohaldamine ei piira liikmesriikide ja äriühingute kohustust täita ühenduse konkurentsieeskirju.

| (15) | Komisjoni 16. mai 2002. aasta soovituses 2002/590/EÜ “Diplomeeritud audiitorite sõltumatus ELs: aluspõhimõtete kogum diplomeeritud audiitorite sõltumatuse kohta” (6) kehtestatakse usaldusväärne raamistik, mille taustal saab audiitorite sõltumatust vajaduse korral testida. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni 16. mai 2002. aasta soovituses 2002/590/EÜ “Diplomeeritud audiitorite sõltumatus ELs: aluspõhimõtete kogum diplomeeritud audiitorite sõltumatuse kohta” (6) kehtestatakse usaldusväärne raamistik, mille taustal saab audiitorite sõltumatust vajaduse korral testida.

| (16) | Euroopa reguleerivate organite töörühm (ERG) (7) on esitanud hinnangu muudatuse kohta komisjoni 1998. aasta soovituses raamatupidamise lahususe ja kuluarvestuse kohta, mis sisaldab üksikasjalikku lisa kuluarvestuse ja raamatupidamise lahususe aspektidest, |
| --- | --- |

(16)

Euroopa reguleerivate organite töörühm (ERG) (7) on esitanud hinnangu muudatuse kohta komisjoni 1998. aasta soovituses raamatupidamise lahususe ja kuluarvestuse kohta, mis sisaldab üksikasjalikku lisa kuluarvestuse ja raamatupidamise lahususe aspektidest,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Käesolev soovitus käsitleb raamatupidamise lahususe ja kuluarvestussüsteemide rakendamist operaatorite poolt, kelle nende riigi reguleerivad asutused on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 16 tehtud turuanalüüsile määratlenud asjakohastel turgudel märkimisväärset turujõudu omavana. Selliste kohustustega operaatoreid nimetatakse edaspidi “teavitatud operaatoriteks”.
  Kuluarvestussüsteemi rakendamise kohustuse kehtestamise eesmärk on tagada õiglaste, objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide järgimine teavitatud operaatorite poolt summade eraldamisel teenuste jaoks olukordades, mil nende suhtes kohaldatakse hinnakontrollidee või kuludele orienteeritud tasudega seotud kohustusi.
  Raamatupidamise lahusust puudutava kohustuse sätestamise eesmärk on pakkuda üksikasjalikumat teavet, kui seda on teavitatud operaatori seadusjärgsetest raamatupidamisaruannetest saadav teave, et võimalikult täpselt peegeldada teavitatud operaatori ettevõtte osade tulemuslikkust, just nagu need oleksid toiminud eraldi ettevõtetena, ning vertikaalselt integreeritud ettevõtete puhul vältida diskrimineerimist nende endi tegevuse kasuks ning vältida ebaõiglast ristsubsideerimist. |
| --- | --- |

1.

Käesolev soovitus käsitleb raamatupidamise lahususe ja kuluarvestussüsteemide rakendamist operaatorite poolt, kelle nende riigi reguleerivad asutused on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 16 tehtud turuanalüüsile määratlenud asjakohastel turgudel märkimisväärset turujõudu omavana. Selliste kohustustega operaatoreid nimetatakse edaspidi “teavitatud operaatoriteks”.

Kuluarvestussüsteemi rakendamise kohustuse kehtestamise eesmärk on tagada õiglaste, objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide järgimine teavitatud operaatorite poolt summade eraldamisel teenuste jaoks olukordades, mil nende suhtes kohaldatakse hinnakontrollidee või kuludele orienteeritud tasudega seotud kohustusi.

Raamatupidamise lahusust puudutava kohustuse sätestamise eesmärk on pakkuda üksikasjalikumat teavet, kui seda on teavitatud operaatori seadusjärgsetest raamatupidamisaruannetest saadav teave, et võimalikult täpselt peegeldada teavitatud operaatori ettevõtte osade tulemuslikkust, just nagu need oleksid toiminud eraldi ettevõtetena, ning vertikaalselt integreeritud ettevõtete puhul vältida diskrimineerimist nende endi tegevuse kasuks ning vältida ebaõiglast ristsubsideerimist.

| 2. | Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse nõuda teavitatud operaatoritelt tegevuskulude, kasutatud kapitali ja tulude eristust tasemel, mis vastaks siseriiklike või ühenduse õigusaktidega sätestatud proportsionaalsuse, läbipaistvuse ja reguleerivatele eesmärkidele.
  Soovitatav on, et kulude paigutus, kasutatud kapital ja tulud oleksid vastavuses tegelike kulude põhimõttega (nagu tegevuspõhine kuluarvestus, “ABC”).
  Teavitatud operaatorite kuluarvestus- ja raamatupidamise lahususe süsteemid peavad võimaldama anda reguleerivat finantsteavet, et näidata reguleerivate kohustuste täielikku täitmist. Seda võimalust soovitatakse mõõta asjakohasuse, usaldusväärsuse, võrreldavuse ja olulisuse kvalitatiivsete kriteeriumide põhjal.
  Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse veenduda kuluarvestus- ja raamatupidamise lahususe süsteemide adekvaatsuses ja tulemuslikkuses; võib korraldada nende süsteemide avaliku arutelu. |
| --- | --- |

2.

Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse nõuda teavitatud operaatoritelt tegevuskulude, kasutatud kapitali ja tulude eristust tasemel, mis vastaks siseriiklike või ühenduse õigusaktidega sätestatud proportsionaalsuse, läbipaistvuse ja reguleerivatele eesmärkidele.

Soovitatav on, et kulude paigutus, kasutatud kapital ja tulud oleksid vastavuses tegelike kulude põhimõttega (nagu tegevuspõhine kuluarvestus, “ABC”).

Teavitatud operaatorite kuluarvestus- ja raamatupidamise lahususe süsteemid peavad võimaldama anda reguleerivat finantsteavet, et näidata reguleerivate kohustuste täielikku täitmist. Seda võimalust soovitatakse mõõta asjakohasuse, usaldusväärsuse, võrreldavuse ja olulisuse kvalitatiivsete kriteeriumide põhjal.

Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse veenduda kuluarvestus- ja raamatupidamise lahususe süsteemide adekvaatsuses ja tulemuslikkuses; võib korraldada nende süsteemide avaliku arutelu.

| 3. | Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse kuluarvestussüsteemide aspektide ja näitajate hindamisel läbi vaadata teavitatud operaatori kuluarvestussüsteemi suutlikkus analüüsida ja esitada andmeid kulude kohta reguleerivaid eesmärke toetaval viisil. Eelkõige peaks teavitatud operaatori kuluarvestussüsteem võimaldama otseste kulude (8) ja kaudsete kulude (9) eristamist.
  Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse pärast jooksevhindadel põhineva kuluarvestussüsteemi kohta otsuse vastuvõtmist esitada teavitatud operaatoritele uue jooksevhindadel põhineva kuluarvestussüsteemi rakendamiseks kindlad tähtajad ja baasaasta.
  Tulemusliku operaatori võrgu varade hindamine tulevikku suunatud või jooksva väärtuse põhjal, so samaväärsete operaatorite kulude arvutlus juhuks, kui turg pakuks elavat konkurentsi, on jooksevhindades kuluarvestuse (CCA) metoodika oluline element. See eeldab, et tegevuskuludes sisalduvad amortisatsioonikulud arvestatakse kaasaegsete samaväärsete varade väärtuse põhjal kõnealusel ajal. Sellest tulenevalt peavad aruanded kasutatud kapitali kohta samuti põhinema jooksevhindadel. Vajalik võib olla muude kulude korrigeerimine, et kajastada vara ostukulusid kõnealusel ajal ning selle tegevuskulude alust. Võrgu varade hindamist tulevikku suunatud või jooksva väärtuse põhjal võib vajaduse korral täiendada kuluarvestusmetoodika kasutamisega, nt pikaajalise täiendkulu meetod (LRIC).
  Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse võtta nõuetekohaselt arvesse jooksevhindades kuluarvestuse rakendamisel tekkida võivaid hinna- ja konkurentsiküsimusi, nagu näiteks kliendiliini komplektist eraldamise korral.
  Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse võtta nõuetekohaselt arvesse finantsteabe täiendavaid korrigeerimisi kasutegurite suhtes, eelkõige kasutades andmeid kulude kohta hinnakujunduse muutmisel, kuna kuluarvestussüsteemide kasutamine (isegi CCA kohaldamine) ei pruugi täielikult kajastada otstarbekalt tehtud või asjakohaseid kulutusi. (10) Kasutegurid võivad koosneda hinnangutest teistsugusele võrgu topoloogiale ja arhitektuurile, amortisatsioonitehnikatele, võrgu juures kasutatavale või plaanitavale tehnoloogiale. |
| --- | --- |

3.

Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse kuluarvestussüsteemide aspektide ja näitajate hindamisel läbi vaadata teavitatud operaatori kuluarvestussüsteemi suutlikkus analüüsida ja esitada andmeid kulude kohta reguleerivaid eesmärke toetaval viisil. Eelkõige peaks teavitatud operaatori kuluarvestussüsteem võimaldama otseste kulude (8) ja kaudsete kulude (9) eristamist.

Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse pärast jooksevhindadel põhineva kuluarvestussüsteemi kohta otsuse vastuvõtmist esitada teavitatud operaatoritele uue jooksevhindadel põhineva kuluarvestussüsteemi rakendamiseks kindlad tähtajad ja baasaasta.

Tulemusliku operaatori võrgu varade hindamine tulevikku suunatud või jooksva väärtuse põhjal, so samaväärsete operaatorite kulude arvutlus juhuks, kui turg pakuks elavat konkurentsi, on jooksevhindades kuluarvestuse (CCA) metoodika oluline element. See eeldab, et tegevuskuludes sisalduvad amortisatsioonikulud arvestatakse kaasaegsete samaväärsete varade väärtuse põhjal kõnealusel ajal. Sellest tulenevalt peavad aruanded kasutatud kapitali kohta samuti põhinema jooksevhindadel. Vajalik võib olla muude kulude korrigeerimine, et kajastada vara ostukulusid kõnealusel ajal ning selle tegevuskulude alust. Võrgu varade hindamist tulevikku suunatud või jooksva väärtuse põhjal võib vajaduse korral täiendada kuluarvestusmetoodika kasutamisega, nt pikaajalise täiendkulu meetod (LRIC).

Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse võtta nõuetekohaselt arvesse jooksevhindades kuluarvestuse rakendamisel tekkida võivaid hinna- ja konkurentsiküsimusi, nagu näiteks kliendiliini komplektist eraldamise korral.

Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse võtta nõuetekohaselt arvesse finantsteabe täiendavaid korrigeerimisi kasutegurite suhtes, eelkõige kasutades andmeid kulude kohta hinnakujunduse muutmisel, kuna kuluarvestussüsteemide kasutamine (isegi CCA kohaldamine) ei pruugi täielikult kajastada otstarbekalt tehtud või asjakohaseid kulutusi. (10) Kasutegurid võivad koosneda hinnangutest teistsugusele võrgu topoloogiale ja arhitektuurile, amortisatsioonitehnikatele, võrgu juures kasutatavale või plaanitavale tehnoloogiale.

| 4. | Teavitatud operaatoritel, kes peavad aru andma raamatupidamise lahususe kohta, soovitatakse esitada iga reguleeritava aruandva majandusüksuse kohta kasumiaruanne ja aruanne kasutatud kapitali kohta (asjakohaste turgude ja teenuste põhjal). Turgude ja teenuste vahelised ülekandekulud või ostud tuleb esitada selgelt ja piisava üksikasjalikkusega, et põhjendada vastavust mittediskrimineerimiskohustusega. Need aruandluskohustused raamatupidamise lahususe kohta võivad ette näha teabe ettevalmistamist ja avaldamist turgude kohta, kus operaator ei oma märkimisväärset turujõudu.
  Ühtsuse ja andmete sidususe huvides soovitatakse need reguleeritavate raamatupidamiste finantsaruanded konsolideerida kogu ettevõtte kasumiaruandeks ja aruandeks kasutatud kapitali kohta. Samuti on nõutav eraldi reguleeritava raamatupidamisaruandluse ühitamine operaatori seadusjärgse raamatupidamisaruandlusega. Nende aruannete kohta peaks sõltumatu audiitor andma oma hinnangu või nende suhtes peaks riigi reguleeriv asutus läbi viima finantsauditi (sõltuvalt sobiva kvalifikatsiooniga personali kättesaadavusest). |
| --- | --- |

4.

Teavitatud operaatoritel, kes peavad aru andma raamatupidamise lahususe kohta, soovitatakse esitada iga reguleeritava aruandva majandusüksuse kohta kasumiaruanne ja aruanne kasutatud kapitali kohta (asjakohaste turgude ja teenuste põhjal). Turgude ja teenuste vahelised ülekandekulud või ostud tuleb esitada selgelt ja piisava üksikasjalikkusega, et põhjendada vastavust mittediskrimineerimiskohustusega. Need aruandluskohustused raamatupidamise lahususe kohta võivad ette näha teabe ettevalmistamist ja avaldamist turgude kohta, kus operaator ei oma märkimisväärset turujõudu.

Ühtsuse ja andmete sidususe huvides soovitatakse need reguleeritavate raamatupidamiste finantsaruanded konsolideerida kogu ettevõtte kasumiaruandeks ja aruandeks kasutatud kapitali kohta. Samuti on nõutav eraldi reguleeritava raamatupidamisaruandluse ühitamine operaatori seadusjärgse raamatupidamisaruandlusega. Nende aruannete kohta peaks sõltumatu audiitor andma oma hinnangu või nende suhtes peaks riigi reguleeriv asutus läbi viima finantsauditi (sõltuvalt sobiva kvalifikatsiooniga personali kättesaadavusest).

| 5. | Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse teha teavitatud operaatoritelt saadud asjakohane, piisavalt üksikasjalik raamatupidamisteave huvitatud isikutele kättesaadavaks. Antud teabe üksikasjalikkus peaks tagama põhjendamatu diskrimineerimise puudumise osutatavate ettevõttesiseste ja -väliste teenuste vahel ning võimaldama kindlaks teha teenuste keskmise hinna ning meetodi, mille abil kulud on arvestatud. Neil eesmärkidel teabe andmisel peaksid riigi reguleerivad asutused nõuetekohaselt hoidma ärisaladust.
  Selles suhtes suurendab piisavalt üksikasjalike, näiteks võrgukomponentide keskmist hinda näitavate kuluaruannete avaldamine teavitatud operaatori poolt läbipaistvust ning tõstab usaldusväärsust konkurentide poolt, kinnitades, et puuduvad konkurentsivastased ristsubsiidiumid. Seda loetakse eriti oluliseks hulgimüügiteenuste puhul. Rakendussuunised aruandlusnõuete ja teabe avaldamise kohta on sätestatud lisas. |
| --- | --- |

5.

Riigi reguleerivatel asutustel soovitatakse teha teavitatud operaatoritelt saadud asjakohane, piisavalt üksikasjalik raamatupidamisteave huvitatud isikutele kättesaadavaks. Antud teabe üksikasjalikkus peaks tagama põhjendamatu diskrimineerimise puudumise osutatavate ettevõttesiseste ja -väliste teenuste vahel ning võimaldama kindlaks teha teenuste keskmise hinna ning meetodi, mille abil kulud on arvestatud. Neil eesmärkidel teabe andmisel peaksid riigi reguleerivad asutused nõuetekohaselt hoidma ärisaladust.

Selles suhtes suurendab piisavalt üksikasjalike, näiteks võrgukomponentide keskmist hinda näitavate kuluaruannete avaldamine teavitatud operaatori poolt läbipaistvust ning tõstab usaldusväärsust konkurentide poolt, kinnitades, et puuduvad konkurentsivastased ristsubsiidiumid. Seda loetakse eriti oluliseks hulgimüügiteenuste puhul. Rakendussuunised aruandlusnõuete ja teabe avaldamise kohta on sätestatud lisas.

| 6. | Vastavalt universaalteenuse direktiivi artiklile 8 võidakse universaalteenuse osutajatena määrata teatavad ettevõtjad ning vastavalt universaalteenuse direktiivi artiklile 17 võidakse nende suhtes kohaldada jaemüügitariifide reguleerivat kontrolli. Nende liikmesriikide puhul, kes kasutavad skeeme universaalteenuse kohustuse rahastamiseks, soovitatakse kõik määratud ettevõtja(te) poolt kompensatsioonimehhanismi osana saadavad toetused identifitseerida raamatupidamise lahususe süsteemis. |
| --- | --- |

6.

Vastavalt universaalteenuse direktiivi artiklile 8 võidakse universaalteenuse osutajatena määrata teatavad ettevõtjad ning vastavalt universaalteenuse direktiivi artiklile 17 võidakse nende suhtes kohaldada jaemüügitariifide reguleerivat kontrolli. Nende liikmesriikide puhul, kes kasutavad skeeme universaalteenuse kohustuse rahastamiseks, soovitatakse kõik määratud ettevõtja(te) poolt kompensatsioonimehhanismi osana saadavad toetused identifitseerida raamatupidamise lahususe süsteemis.

| 7. | Käesolevad raamatupidamissuunised käsitlevad reguleerivat aruandlust ning need ei ole ette nähtud asendama ühtki liikmesriigis nõutavat seadusjärgset finantsaruandlust. |
| --- | --- |

7.

Käesolevad raamatupidamissuunised käsitlevad reguleerivat aruandlust ning need ei ole ette nähtud asendama ühtki liikmesriigis nõutavat seadusjärgset finantsaruandlust.

| 8. | Käesolev soovitus vaadatakse läbi hiljemalt kolm aastat pärast selle kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

8.

Käesolev soovitus vaadatakse läbi hiljemalt kolm aastat pärast selle kohaldamise kuupäeva.

| 9. | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

9.

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. september 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

1

(2)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

2

(3)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

3

(4)  EÜT L 141, 13.5.1998, lk 6.

4

(5)  EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ (ELT L 193, 29.7.2000, lk 75).

5

(6)  EÜT L 191, 19.7.2002, lk 22.

6

(7)  Euroopa reguleerivate organite töörühm (ERG) asutati otsusega 2002/627/EÜ (EÜT L 200, 30.7.2002, lk 38), muudetud otsusega 2004/641/EÜ (ELT L 293, 16.9.2004, lk 30).

7

(8)  Otsesed kulud on kulud, mis täielikult ja ühemõtteliselt kantakse teatavate tegevuste katteks.

8

(9)  Kaudsed kulud on kulud, mis nõuavad jaotamist, kasutades õiglast ja objektiivset omistamismetoodikat.

9

(10)  Mõned varad võivad nõuded ületada või võib võrguarhitektuur olla allpool optimaalset taset. Altpoolt ülespoole majandus-/insenertehnilise mudeli rakendamine aitab saada teavet ebatõhusate ja tarbetult kantud kulude kohta, mis tuleks kõrvaldada.

10

---

LISA

SUUNISED ARUANDLUSNÕUETE JA TEABE AVALDAMISE KOHTA

Käesolevas lisas kirjeldatakse korrapärase aruandluse raamistikku, avaldamise küsimusi ja nõuetele vastavuse tõendit.

Vastavalt soovituse punktis 2 soovitatud põhimõtetele peavad kuluarvestuse ja raamatupidamise lahususe süsteemid andma finantsteavet sellise üksikasjalikkusega, mis näitab vastavust mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetega, adekvaatselt määratledes ja omistades tulusid, kulusid, kasutatud kapitali ja operaatori poolt läbi viidud mitmesuguste tegevuste mahte. Selline raamatupidamisteave tuleks riigi reguleerivale asutusele viivitamata kättesaadavaks teha.

Reguleeritava raamatupidamisaruandluse hea esitamine tagab selle, et raamatupidamisaruannete oluline teave edastatakse selgelt ja tõhusalt ning seda tehakse nii lihtsalt ja konkreetselt kui võimalik. Teabe esitamine raamatupidamisaruannetes hõlmab teatavat üldistamist ja kokkuvõtmist. Kui see protsess viiakse läbi korralikult, on tulemuseks ulatuslikum teave, kuna selline esitamine täidab mitmesuguseid reguleerivaid eesmärke, näiteks tõestades, et tasud on kulupõhised või et puudub põhjendamatu diskrimineerimine.

Raamatupidamisaruanded hõlmavad tõendavaid lisasid ja täiendavaid andmikke, mis raamatupidamisaruandeid avardavad ja selgitavad. Nii raamatupidamisaruanded kui ka tõendavad lisad moodustavad ühtse terviku.

Reguleeritavat raamatupidamisteavet kasutavad riigi reguleerivad asutused ja teised isikud, keda võivad mõjutada kõnealusel teabel põhinevad reguleerivad otsused, näiteks konkurendid, investorid ja tarbijad. Selles kontekstis võib teabe avaldamine aidata kaasa avatud ja konkurentsi pakkuvale turule ning samuti suurendada reguleeritava raamatupidamissüsteemi usaldusväärsust.

Täielikku avaldamist võivad siiski piirata ärisaladust käsitlevad siseriiklikud ja ühenduse eeskirjad. Seetõttu soovitatakse riigi reguleerivatel asutustel pärast operaatorite arvamuse ärakuulamist määratleda, missugust teavet tuleb käsitada konfidentsiaalsena ning ei või kättesaadavaks teha.

1.   Teabe ettevalmistamine ja avaldamine

Ette valmistada ja avaldada tuleks järgmine finantsteave (võttes arvesse konfidentsiaalsust ja siseriiklikke õigusakte) asjakohase turu/teenuse kohta:

| — | Kasumiaruanded, |
| --- | --- |

—

Kasumiaruanded,

| — | aruanne kasutatud kapitali kohta (üksikasjalik arvutusmetoodika ja kasutatud parameetrite väärtused), |
| --- | --- |

—

aruanne kasutatud kapitali kohta (üksikasjalik arvutusmetoodika ja kasutatud parameetrite väärtused),

| — | konsolideerimine ja ühitamine seadusjärgse raamatupidamisaruandluse või kuluarvutlusteabe muu allikaga, |
| --- | --- |

—

konsolideerimine ja ühitamine seadusjärgse raamatupidamisaruandluse või kuluarvutlusteabe muu allikaga,

| — | kuluarvutlusmetoodika kirjeldus, sealhulgas viide kulubaasile ja standarditele, paigutamise ja hindamise metoodika, kaudsete kulude kindlaksmääramine ja käsitlemine, |
| --- | --- |

—

kuluarvutlusmetoodika kirjeldus, sealhulgas viide kulubaasile ja standarditele, paigutamise ja hindamise metoodika, kaudsete kulude kindlaksmääramine ja käsitlemine,

| — | mittediskrimineerimist käsitlevad lisad (üksikasjalikud ülekandekulud), |
| --- | --- |

—

mittediskrimineerimist käsitlevad lisad (üksikasjalikud ülekandekulud),

| — | audiitori hinnang (kui seda nõuab riigi reguleeriv asutus), |
| --- | --- |

—

audiitori hinnang (kui seda nõuab riigi reguleeriv asutus),

| — | arvestuspõhimõtete ja reguleerivate raamatupidamispõhimõtete kirjeldus, |
| --- | --- |

—

arvestuspõhimõtete ja reguleerivate raamatupidamispõhimõtete kirjeldus,

| — | tõend ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele vastavuse kohta, |
| --- | --- |

—

tõend ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele vastavuse kohta,

| — | vajaduse korral muud täiendavad andmikud. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral muud täiendavad andmikud.

Aruandevormid, mis võivad järgida seadusjärgset raamatupidamise standardmudelit, tuleks riigi reguleeriva asutuse poolt pärast operaatoritega konsulteerimist eelnevalt kindlaks määrata. Tõendit ühenduse ja siseriiklikele eeskirjadele vastavuse kohta, audiitori hinnangut ning raamatupidamis- ja arvestuspõhimõtete, kasutatud metoodikate ja protseduuride, nimelt kulude paigutuse metoodika kirjeldust ei saa lugeda konfidentsiaalseks. Ilma et see piiraks siseriiklike ja ühenduse ärisaladust käsitlevate õigusaktide kohaldamist, tuleks auditi tulemused teha üldsusele kättesaadavaks.

2.   Nõuetele vastavuse tõend

Iga-aastane nõuetele vastavuse tõend peab sisaldama vähemalt järgmist:

| — | audiitori järeldused, |
| --- | --- |

—

audiitori järeldused,

| — | kõik kindlakstehtud rikkumised, |
| --- | --- |

—

kõik kindlakstehtud rikkumised,

| — | audiitori soovitused (koos vastavate tagajärgedega), |
| --- | --- |

—

audiitori soovitused (koos vastavate tagajärgedega),

| — | järgitava kontrollmetoodika täielik kirjeldus ning |
| --- | --- |

—

järgitava kontrollmetoodika täielik kirjeldus ning

| — | mõned finants- ja raamatupidamisalased koondandmed (näiteks jooksevhindades kuluarvestuse korrektsioonid, omistamismetoodika põhjal tehtud peamised oletused, eraldatud kulude tase ning mudeli detailsuse aste). |
| --- | --- |

—

mõned finants- ja raamatupidamisalased koondandmed (näiteks jooksevhindades kuluarvestuse korrektsioonid, omistamismetoodika põhjal tehtud peamised oletused, eraldatud kulude tase ning mudeli detailsuse aste).

Nõuetele vastavuse tõendi ja auditi tulemuste avaldamine peab toimuma huvitatud isikutele kergesti ligipääsetavas vormis, näiteks paberkandjal või elektroonilisel kujul, või operaatori või riigi reguleeriva asutuse veebilehel.

3.   Aruandeperiood

Reguleeritava raamatupidamisaruandluse avaldamine peaks toimuma kord aastas ning võimalikult kiiresti pärast aruandeaasta lõppu. Vastavustõendi avaldamine peaks toimuma hiljemalt kahe kuu jooksul pärast reguleeriva auditi lõppu või mitte hiljem kui praeguses, reguleerivates kohustustes sätestatud praktikas.

---