# Uradni list L 218/23.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 218 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4823. avgust 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 218

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4823. avgust 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1369/2005 z dne 22. avgusta 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1370/2005 z dne 22. avgusta 2005 o začetku pregleda uredb Sveta (ES) št. 1975/2004 in (ES) št. 1976/2004 o razširitvi dokončnih protidampinških in izravnalnih dajatev na uvoz filma polietilentereftalata (PET), med drugim s poreklom iz Indije, na uvoz zadevnega izdelka, med drugim poslanega iz Izraela, da se za določenega izraelskega izvoznika ugotovijo možnosti odobritve izvzetja iz teh ukrepov ob odpravi protidampinških dajatev pri uvozu in uvedbi prijave uvoza zadevnega izvoznika | 3 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1369/2005 z dne 22. avgusta 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 1370/2005 z dne 22. avgusta 2005 o začetku pregleda uredb Sveta (ES) št. 1975/2004 in (ES) št. 1976/2004 o razširitvi dokončnih protidampinških in izravnalnih dajatev na uvoz filma polietilentereftalata (PET), med drugim s poreklom iz Indije, na uvoz zadevnega izdelka, med drugim poslanega iz Izraela, da se za določenega izraelskega izvoznika ugotovijo možnosti odobritve izvzetja iz teh ukrepov ob odpravi protidampinških dajatev pri uvozu in uvedbi prijave uvoza zadevnega izvoznika

3

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. oktobra 2004 o razglasitvi koncentracije za združljivo s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.3216 – Oracle/PeopleSoft)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 4217)

   (
  1
  ) | 6 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 26. oktobra 2004 o razglasitvi koncentracije za združljivo s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva št. COMP/M.3216 – Oracle/PeopleSoft)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 4217)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 4217)

1

6

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 23.8.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 218/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1369/2005

z dne 22. avgusta 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. avgusta 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. avgusta 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 22. avgusta 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 92,9 |
| 999 | 92,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 50,0 |
| 999 | 50,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,8 |
| 528 | 57,8 |
| 999 | 68,3 |
| 0805 50 10 | 382 | 52,4 |
| 388 | 63,5 |
| 524 | 63,4 |
| 528 | 57,5 |
| 999 | 59,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 80,4 |
| 220 | 164,7 |
| 400 | 186,8 |
| 624 | 192,1 |
| 999 | 156,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 77,6 |
| 400 | 70,7 |
| 404 | 91,1 |
| 508 | 63,2 |
| 512 | 65,0 |
| 528 | 78,0 |
| 720 | 62,1 |
| 804 | 73,3 |
| 999 | 72,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 97,4 |
| 388 | 72,6 |
| 512 | 9,9 |
| 528 | 33,1 |
| 999 | 53,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 91,8 |
| 999 | 91,8 |
| 0809 40 05 | 052 | 77,4 |
| 624 | 65,0 |
| 999 | 71,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

92,9

999

92,9

0707 00 05

052

50,0

999

50,0

0709 90 70

052

78,8

528

57,8

999

68,3

0805 50 10

382

52,4

388

63,5

524

63,4

528

57,5

999

59,2

0806 10 10

052

80,4

220

164,7

400

186,8

624

192,1

999

156,0

0808 10 80

388

77,6

400

70,7

404

91,1

508

63,2

512

65,0

528

78,0

720

62,1

804

73,3

999

72,6

0808 20 50

052

97,4

388

72,6

512

9,9

528

33,1

999

53,3

0809 30 10, 0809 30 90

052

91,8

999

91,8

0809 40 05

052

77,4

624

65,0

999

71,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 23.8.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 218/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 218/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1370/2005

z dne 22. avgusta 2005

o začetku pregleda uredb Sveta (ES) št. 1975/2004 in (ES) št. 1976/2004 o razširitvi dokončnih protidampinških in izravnalnih dajatev na uvoz filma polietilentereftalata (PET), med drugim s poreklom iz Indije, na uvoz zadevnega izdelka, med drugim poslanega iz Izraela, da se za določenega izraelskega izvoznika ugotovijo možnosti odobritve izvzetja iz teh ukrepov ob odpravi protidampinških dajatev pri uvozu in uvedbi prijave uvoza zadevnega izvoznika

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna protidampinška uredba“), in zlasti člena 11(4) in člena 13(4) Uredbe, in Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2) („osnovna protisubvencijska uredba“), in zlasti člena 20 in člena 23(3) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   OBSTOJEČI UKREPI

| (1) | Svet je z uredbami (ES) št. 1676/2001 (3) in 2597/1999 (4) uvedel protidampinške in protisubvencijske ukrepe za film PET, med drugim s poreklom iz Indije („prvotni ukrepi“). Svet je razširil te ukrepe z uredbama (ES) št. 1975/2004 (5) in (ES) št. 1976/2004 (6) na filme PET, poslane iz Izraela („razširjeni ukrepi“), razen za uvoz, poslan iz posebej navedene družbe. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z uredbami (ES) št. 1676/2001 (3) in 2597/1999 (4) uvedel protidampinške in protisubvencijske ukrepe za film PET, med drugim s poreklom iz Indije („prvotni ukrepi“). Svet je razširil te ukrepe z uredbama (ES) št. 1975/2004 (5) in (ES) št. 1976/2004 (6) na filme PET, poslane iz Izraela („razširjeni ukrepi“), razen za uvoz, poslan iz posebej navedene družbe.

B.   ZAHTEVA ZA PREGLED

| (2) | Komisija je prejela zahtevek za izvzetje v skladu s členom 11(4) in 13(4) osnovne protidampinške uredbe in členom 20 in členom 23(3) osnovne protisubvencijske uredbe iz protidampinških in protisubvencijskih ukrepov, razširjenih na uvoz filmov PET, poslanih iz Izraela. Zahtevek je vložil Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd („vložnik“). Vložnik je proizvajalec v Izraelu („zadevna država“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je prejela zahtevek za izvzetje v skladu s členom 11(4) in 13(4) osnovne protidampinške uredbe in členom 20 in členom 23(3) osnovne protisubvencijske uredbe iz protidampinških in protisubvencijskih ukrepov, razširjenih na uvoz filmov PET, poslanih iz Izraela. Zahtevek je vložil Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd („vložnik“). Vložnik je proizvajalec v Izraelu („zadevna država“).

C.   IZDELEK

| (3) | Izdelek, ki je predmet pregleda, je film polietilentereftalata (PET), poslan iz Izraela („zadevni izdelek“), običajno uvrščen pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(3)

Izdelek, ki je predmet pregleda, je film polietilentereftalata (PET), poslan iz Izraela („zadevni izdelek“), običajno uvrščen pod oznaki KN ex 3920 62 19 in ex 3920 62 90.

D.   RAZLOGI ZA PREGLED

| (4) | Vložnik trdi, da v obdobju preiskave, to je od 1. januarja do 31. decembra 2003 (v katerem se je opravila preiskava, ki je vodila do razširjenih ukrepov), ni izvažal zadevnega izdelka v Skupnost pod oznakama ex 3920 62 19 ali ex 3920 62 90. Vložnik nadalje trdi, da je bila družba po razširitvi ukrepov obveščena o tem, da so bili prvič nekateri njeni izdelki pri uvozu v Skupnost uvrščeni pod 3920 62 19 in so tako bili posledično predmet razširjenih ukrepov. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik trdi, da v obdobju preiskave, to je od 1. januarja do 31. decembra 2003 (v katerem se je opravila preiskava, ki je vodila do razširjenih ukrepov), ni izvažal zadevnega izdelka v Skupnost pod oznakama ex 3920 62 19 ali ex 3920 62 90. Vložnik nadalje trdi, da je bila družba po razširitvi ukrepov obveščena o tem, da so bili prvič nekateri njeni izdelki pri uvozu v Skupnost uvrščeni pod 3920 62 19 in so tako bili posledično predmet razširjenih ukrepov.

| (5) | Poleg tega vlagatelj trdi, da ni povezan s proizvajalci izvozniki, za katere veljajo za zadevni izdelek uvedeni ukrepi, ter da se ni izogibal ukrepom, ki se uporabljajo za filme PET s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega vlagatelj trdi, da ni povezan s proizvajalci izvozniki, za katere veljajo za zadevni izdelek uvedeni ukrepi, ter da se ni izogibal ukrepom, ki se uporabljajo za filme PET s poreklom iz Indije.

E.   POSTOPEK

| (6) | Proizvajalci Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, so bili obveščeni o zgornji zahtevi in jim je bila dana možnost predložiti svoje pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalci Skupnosti, za katere je znano, da jih to zadeva, so bili obveščeni o zgornji zahtevi in jim je bila dana možnost predložiti svoje pripombe. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

| (7) | Po proučitvi razpoložljivih dokazov Komisija ugotavlja, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 11(4) in členom 13(4) osnovne protidampinške uredbe in s členom 20 in členom 23(3) osnovne protisubvencijske uredbe za namene določanja možnosti, da se vložniku odobri izvzetje iz razširjenih ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Po proučitvi razpoložljivih dokazov Komisija ugotavlja, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek preiskave v skladu s členom 11(4) in členom 13(4) osnovne protidampinške uredbe in s členom 20 in členom 23(3) osnovne protisubvencijske uredbe za namene določanja možnosti, da se vložniku odobri izvzetje iz razširjenih ukrepov.

(a)   Vprašalniki

| (8) | Komisija bo vložniku poslala vprašalnike za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo. |
| --- | --- |

(8)

Komisija bo vložniku poslala vprašalnike za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za njeno preiskavo.

(b)   Zbiranje podatkov in zaslišanja

| (9) | Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja mnenja v pisni obliki in zagotovijo podporne dokaze. Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če so vložile zahtevo v pisni obliki in v njej navedle posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. |
| --- | --- |

(9)

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja mnenja v pisni obliki in zagotovijo podporne dokaze. Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če so vložile zahtevo v pisni obliki in v njej navedle posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane.

F.   ODPRAVA VELJAVNIH PROTIDAMPINŠKIH DAJATEV IN PRIJAVA UVOZA

| (10) | V skladu s členom 11(4) osnovne protidampinške uredbe je treba veljavne protidampinške ukrepe v zvezi z uvozom zadevnega izdelka, ki ga vložnik proizvaja in prodaja za izvoz v Skupnost, razveljaviti. Istočasno je treba prijaviti takšen uvoz v skladu s členom 14(5) osnovne protidampinške uredbe, z namenom zagotoviti možnost retroaktivnega obračunavanja protidampinških dajatev od datuma začetka tega pregleda, če se z njim ugotovi izogibanje s strani vložnika. Na tej stopnji postopka ni mogoče določiti vsote vložnikovih morebitnih bodočih obveznosti. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 11(4) osnovne protidampinške uredbe je treba veljavne protidampinške ukrepe v zvezi z uvozom zadevnega izdelka, ki ga vložnik proizvaja in prodaja za izvoz v Skupnost, razveljaviti. Istočasno je treba prijaviti takšen uvoz v skladu s členom 14(5) osnovne protidampinške uredbe, z namenom zagotoviti možnost retroaktivnega obračunavanja protidampinških dajatev od datuma začetka tega pregleda, če se z njim ugotovi izogibanje s strani vložnika. Na tej stopnji postopka ni mogoče določiti vsote vložnikovih morebitnih bodočih obveznosti.

G.   ROKI

| (11) | V interesu učinkovitega upravljanja naj se določi roke, v okviru katerih:






  — | se zainteresirane stranke lahko predstavijo Komisiji, pisno izrazijo svoja stališča in predložijo odgovore na vprašalnik iz uvodne navedbe 8(b) te uredbe ali zagotovijo katere koli druge informacije, ki se bodo upoštevale med preiskavo, |
| --- | --- | --- |

(11)

V interesu učinkovitega upravljanja naj se določi roke, v okviru katerih:

—

se zainteresirane stranke lahko predstavijo Komisiji, pisno izrazijo svoja stališča in predložijo odgovore na vprašalnik iz uvodne navedbe 8(b) te uredbe ali zagotovijo katere koli druge informacije, ki se bodo upoštevale med preiskavo,

| — | zainteresirane stranke lahko pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo. |
| --- | --- |

—

zainteresirane stranke lahko pisno zahtevajo zaslišanje pred Komisijo.

H.   NESODELOVANJE

| (12) | V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih podatkov ali jih ne zagotovi v roku ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne. |
| --- | --- |

(12)

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih podatkov ali jih ne zagotovi v roku ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

| (13) | Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče podatke, se ti podatki ne upoštevajo in se lahko v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe uporabijo dejstva, ki so na razpolago. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe, je izid za stranko lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala – |
| --- | --- |

(13)

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče podatke, se ti podatki ne upoštevajo in se lahko v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe uporabijo dejstva, ki so na razpolago. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne protidampinške uredbe in členom 28 osnovne protisubvencijske uredbe, je izid za stranko lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V skladu členom 11(4) ter členom 13(4) Uredbe (ES) št. 384/96 in členom 20 ter členom 23(3) Uredbe (ES) št. 2026/97 se začne pregled uredb (ES) št. 1975/2004 in (ES) št. 1976/2004, da bi se ugotovilo, ali naj za uvoz filma polietilentereftalata (PET), ki se uvršča pod oznako KN ex 3920 62 19 ali ex 3920 62 90 in ki ga je iz Izraela poslal Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel (dodatna oznaka TARIC A691), veljajo protidampinške dajatve in izravnalne dajatve, uvedene z uredbama (ES) št. 1975/2004 in (ES) št. 1976/2004.

Člen 2

Protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 1975/2004 v zvezi z uvozom, opredeljenim v členu 1 te uredbe, se odpravi.

Člen 3

Carinskim organom se v skladu s členom 14(5) Uredbe (ES) št. 384/96 dajo navodila, da izvedejo ustrezne ukrepe za prijavo uvoza, opredeljenega v členu 1 te uredbe. Prijava preneha veljati devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 4

1.   Zainteresirane stranke se morajo v 40 dneh po začetku veljavnosti te uredbe, razen kadar je drugače določeno, same predstaviti Komisiji, pisno predstaviti svoja stališča in predložiti odgovore na vprašalnik iz uvodne navedbe 8(b) te uredbe ali katere koli druge informacije, če želijo, da se vse našteto upošteva v preiskavi. Opozoriti je treba na dejstvo, da je izvrševanje večine procesnih pravic, določenih z uredbama (ES) št. 384/96 in (ES) št. 2026/97, odvisno od predstavitve same stranke v zgoraj omenjenem obdobju.

Zainteresirane stranke lahko v istem 40-dnevnem roku pisno zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo.

2.   Vsa stališča in zahteve zainteresiranih strank morajo biti predložene v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa in/ali številka teleksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tej uredbi, izpolnjenim vprašalnikom in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Omejeno“ (7) ter se jim v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 384/96 in členom 29(2) Uredbe (ES) št. 2026/97 priloži različica, ki ni zaupne narave in je opremljena z oznako „V PREGLED ZAINTERESIRANIM STRANKAM“.

Katere koli informacije o zadevi in/ali zahteve o zaslišanju morajo biti poslane na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. avgusta 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004.

2

(3)  UL L 227, 23.8.2001, str. 1.

3

(4)  UL L 316, 10.12.1999, str. 1.

4

(5)  UL L 342, 15.11.2004, str. 1.

5

(6)  UL L 342, 15.11.2004, str. 8.

6

(7)  To pomeni, da je dokument samo za notranjo uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupni dokument v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (UL L 56, 6.3.1996, str. 1), členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum), členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 (UL L 288, 21.10.1997, str. 1) in členom 12 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

7

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 23.8.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 218/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.8.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 218/6

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. oktobra 2004

o razglasitvi koncentracije za združljivo s skupnim trgom in z delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva št. COMP/M.3216 – Oracle/PeopleSoft)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 4217)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/621/ES)

Komisija je 26. oktobra 2004 v obravnavi primera združitve sprejela odločbo na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij (1), in zlasti člena 8(2) navedene uredbe. Celotna odločba v različici, ki ni zaupnega značaja, je na voljo v izvirnem jeziku zadeve in delovnih jezikih Komisije, nahaja pa se na spletnih straneh Generalnega direktorata za konkurenco na naslovu: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | Komisija je 14. oktobra 2003 v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 4064/89 („Uredba o združitvah“) prejela priglasitev predlagane koncentracije, po kateri dobi družba Oracle Corporation („Oracle“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah preko javne ponudbe izključen nadzor nad družbo PeopleSoft Inc. („PeopleSoft“, ZDA). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 14. oktobra 2003 v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 4064/89 („Uredba o združitvah“) prejela priglasitev predlagane koncentracije, po kateri dobi družba Oracle Corporation („Oracle“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah preko javne ponudbe izključen nadzor nad družbo PeopleSoft Inc. („PeopleSoft“, ZDA).

| (2) | Komisija je 17. novembra 2003 uvedla postopke na podlagi člena 6(1)(c) Uredbe o združitvah. Nato je po temeljiti proučitvi koncentracije in njenih verjetnih vplivov na kupce, konkurente in druge vpletene akterje na upoštevnih trgih 12. marca 2003 v skladu s členom 18 Uredbe o združitvah družbi Oracle poslala svoje ugovore. Na podlagi teh ugovorov je bilo možno upravičeno sklepati, da bi se s transakcijo ustvaril prevladujoči položaj, kar bi bistveno oviralo učinkovito konkurenco na skupnem trgu in območju, ki ga zajema Sporazum EGP. Ustno zaslišanje je potekalo 31. marca in 1. aprila 2004 v Bruslju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 17. novembra 2003 uvedla postopke na podlagi člena 6(1)(c) Uredbe o združitvah. Nato je po temeljiti proučitvi koncentracije in njenih verjetnih vplivov na kupce, konkurente in druge vpletene akterje na upoštevnih trgih 12. marca 2003 v skladu s členom 18 Uredbe o združitvah družbi Oracle poslala svoje ugovore. Na podlagi teh ugovorov je bilo možno upravičeno sklepati, da bi se s transakcijo ustvaril prevladujoči položaj, kar bi bistveno oviralo učinkovito konkurenco na skupnem trgu in območju, ki ga zajema Sporazum EGP. Ustno zaslišanje je potekalo 31. marca in 1. aprila 2004 v Bruslju.

| (3) | Po ustnem zaslišanju je Komisija 7. aprila 2004 izdala zahtevo za predložitev podatkov v skladu s členom 11 Uredbe o združitvah, s katero je družbo Oracle pozvala, naj ji predloži nadaljnje informacije, na podlagi katerih bo lahko sprejela odločitev v skladu z natančnejšo določitvijo dejanskega stanja. Oracle se na zahtevo ni odzval, zato je Komisija 14. aprila 2004 na podlagi člena 11(5) Uredbe o združitvah sprejela odločbo za takojšnji začasni preklic rokov iz členov 10(1) in 10(3) Uredbe o združitvah. Roki, predvideni v tem postopku, so ponovno začeli veljati 7. oktobra 2004, potem ko je Oracle predložil vse podatke v skladu z zahtevo Komisije. |
| --- | --- |

(3)

Po ustnem zaslišanju je Komisija 7. aprila 2004 izdala zahtevo za predložitev podatkov v skladu s členom 11 Uredbe o združitvah, s katero je družbo Oracle pozvala, naj ji predloži nadaljnje informacije, na podlagi katerih bo lahko sprejela odločitev v skladu z natančnejšo določitvijo dejanskega stanja. Oracle se na zahtevo ni odzval, zato je Komisija 14. aprila 2004 na podlagi člena 11(5) Uredbe o združitvah sprejela odločbo za takojšnji začasni preklic rokov iz členov 10(1) in 10(3) Uredbe o združitvah. Roki, predvideni v tem postopku, so ponovno začeli veljati 7. oktobra 2004, potem ko je Oracle predložil vse podatke v skladu z zahtevo Komisije.

| (4) | Organi v ZDA so združitev preiskovali vzporedno s postopkom Komisije. V San Franciscu v ZDA je na kalifornijskem okrožnem sodišču za severno okrožje (v nadaljnjem besedilu: „okrožno sodišče v severni Kaliforniji“) potekalo sojenje (v nadaljnjem besedilu: „sodna preiskava v ZDA“), ki se je začelo 7. junija 2004. Okrožno sodišče v severni Kaliforniji je s sodbo z dne 9. septembra 2004 zavrnilo izdajo sodne prepovedi transakcije. Med sojenjem so javnosti postali dostopni številni dokumenti iz družb, vpletenih v transakcijo, ki jih je pravosodno ministrstvo ZDA (ne v celoti) objavilo na svojih spletnih straneh. V javnost so prišli tudi zapisniki izjav približno 30 prič, ki so sodelovale pri sojenju. Komisija je pri odločanju upoštevala tudi dele dokaznega gradiva iz sodne preiskave v ZDA. |
| --- | --- |

(4)

Organi v ZDA so združitev preiskovali vzporedno s postopkom Komisije. V San Franciscu v ZDA je na kalifornijskem okrožnem sodišču za severno okrožje (v nadaljnjem besedilu: „okrožno sodišče v severni Kaliforniji“) potekalo sojenje (v nadaljnjem besedilu: „sodna preiskava v ZDA“), ki se je začelo 7. junija 2004. Okrožno sodišče v severni Kaliforniji je s sodbo z dne 9. septembra 2004 zavrnilo izdajo sodne prepovedi transakcije. Med sojenjem so javnosti postali dostopni številni dokumenti iz družb, vpletenih v transakcijo, ki jih je pravosodno ministrstvo ZDA (ne v celoti) objavilo na svojih spletnih straneh. V javnost so prišli tudi zapisniki izjav približno 30 prič, ki so sodelovale pri sojenju. Komisija je pri odločanju upoštevala tudi dele dokaznega gradiva iz sodne preiskave v ZDA.

I.   STRANKI

| (5) | Oracle je delniška družba, katere redne delnice kotirajo na borzi NASDAQ, njene dejavnosti pa so načrtovanje, razvoj, izdelava in distribucija poslovne aplikacijske programske opreme, podatkovnih in aplikacijskih strežnikov ter zagotavljanje pripadajoče podpore. |
| --- | --- |

(5)

Oracle je delniška družba, katere redne delnice kotirajo na borzi NASDAQ, njene dejavnosti pa so načrtovanje, razvoj, izdelava in distribucija poslovne aplikacijske programske opreme, podatkovnih in aplikacijskih strežnikov ter zagotavljanje pripadajoče podpore.

| (6) | PeopleSoft je delniška družba, katere redne delnice kotirajo na borzi NASDAQ, njene dejavnosti pa so načrtovanje, razvoj, izdelava in distribucija poslovne aplikacijske programske opreme ter zagotavljanje pripadajoče podpore. Družba PeopleSoft je julija 2003 prevzela ameriško podjetje J.D.Edwards („JD Edwards“), ki se prav tako ukvarja z razvojem aplikacijske programske opreme. |
| --- | --- |

(6)

PeopleSoft je delniška družba, katere redne delnice kotirajo na borzi NASDAQ, njene dejavnosti pa so načrtovanje, razvoj, izdelava in distribucija poslovne aplikacijske programske opreme ter zagotavljanje pripadajoče podpore. Družba PeopleSoft je julija 2003 prevzela ameriško podjetje J.D.Edwards („JD Edwards“), ki se prav tako ukvarja z razvojem aplikacijske programske opreme.

II.   TRANSAKCIJA

| (7) | Priglašeno dejanje je v obliki javne ponudbe za vse odprodane delnice družbe PeopleSoft. Družba Oracle je javno ponudbo objavila 9. junija 2003, pri čemer je obdobje veljavnosti svoje ponudbe večkrat podaljšala. Ponudba zajema tudi odprodane delnice, ki jih je družba PeopleSoft izdala na podlagi pridobitve podjetja JD Edwards. Družba PeopleSoft ponudbo izpodbija, ne podpira je tudi upravni odbor družbe PeopleSoft. |
| --- | --- |

(7)

Priglašeno dejanje je v obliki javne ponudbe za vse odprodane delnice družbe PeopleSoft. Družba Oracle je javno ponudbo objavila 9. junija 2003, pri čemer je obdobje veljavnosti svoje ponudbe večkrat podaljšala. Ponudba zajema tudi odprodane delnice, ki jih je družba PeopleSoft izdala na podlagi pridobitve podjetja JD Edwards. Družba PeopleSoft ponudbo izpodbija, ne podpira je tudi upravni odbor družbe PeopleSoft.

III.   UPOŠTEVNI TRGI

Visokozmogljive celovite rešitve ali programska oprema za upravljanje s človeškimi viri in finančno vodenje

| (8) | Obe družbi, Oracle in PeopleSoft, sta ponudnika poslovnih aplikacij (angl. Enterprise Application Software ali „EAS“). Poslovna aplikacija je večnamenski računalniški program, ki ga podjetja in njihove podružnice potrebujejo za učinkovito poslovodenje, saj se med drugim lahko uporablja za upravljanje financ podjetja, avtomatizacijo prodaje in trženja, upravljanje z viri na ravni projektov itd. Polno delujoča poslovna aplikacija v redni prodaji se imenuje „paketna“ programska oprema, da se razlikuje od prikrojene programske opreme, ki sicer opravlja iste funkcije kakor paketna, razvije pa se samostojno ali s pomočjo zunanjih strokovnjakov v podjetju, ki bo njen uporabnik. |
| --- | --- |

(8)

Obe družbi, Oracle in PeopleSoft, sta ponudnika poslovnih aplikacij (angl. Enterprise Application Software ali „EAS“). Poslovna aplikacija je večnamenski računalniški program, ki ga podjetja in njihove podružnice potrebujejo za učinkovito poslovodenje, saj se med drugim lahko uporablja za upravljanje financ podjetja, avtomatizacijo prodaje in trženja, upravljanje z viri na ravni projektov itd. Polno delujoča poslovna aplikacija v redni prodaji se imenuje „paketna“ programska oprema, da se razlikuje od prikrojene programske opreme, ki sicer opravlja iste funkcije kakor paketna, razvije pa se samostojno ali s pomočjo zunanjih strokovnjakov v podjetju, ki bo njen uporabnik.

| (9) | Poslovne aplikacije se običajno delijo v podvrste, ki so si po funkcionalnosti v osnovi precej podobne. Dve podvrsti poslovnih aplikacij, ki igrata glavno vlogo v obravnavani transakciji, sta sistemi za finančno vodenje (angl. Financial Management Systems ali „FMS“) in upravljanje s človeškimi viri (angl. Human Resources ali „HR“), poznani tudi pod skupnim imenom informacijski sistemi za načrtovanje virov v podjetju (angl. Enterprise Resource Planning ali „ERP“). Programski paket za finančno vodenje (v nadaljnjem besedilu: „FMS“) običajno vključuje programsko opremo za vodenje poslovnih knjig (terjatve do kupcev, obveznosti do dobaviteljev, glavna knjiga), načrtovanje in planiranje prihodkov in izdatkov, poročanje, terminsko načrtovanje ter evidentiranje odhodkov in verige finančnih virov, paket za upravljanje s človeškimi viri (v nadaljnjem besedilu: „HR“) pa združuje programsko opremo za zajemanje podatkov o osebju ter pripravo in upravljanje plačilnih list in drugih ugodnosti. Preostala temelja poslovnih aplikacij sta upravljanje odnosov s strankami (angl. Customer Relationship Management ali „CRM“) in upravljanje oskrbovalne verige (angl. Supply Chain Management ali „SCM“). |
| --- | --- |

(9)

Poslovne aplikacije se običajno delijo v podvrste, ki so si po funkcionalnosti v osnovi precej podobne. Dve podvrsti poslovnih aplikacij, ki igrata glavno vlogo v obravnavani transakciji, sta sistemi za finančno vodenje (angl. Financial Management Systems ali „FMS“) in upravljanje s človeškimi viri (angl. Human Resources ali „HR“), poznani tudi pod skupnim imenom informacijski sistemi za načrtovanje virov v podjetju (angl. Enterprise Resource Planning ali „ERP“). Programski paket za finančno vodenje (v nadaljnjem besedilu: „FMS“) običajno vključuje programsko opremo za vodenje poslovnih knjig (terjatve do kupcev, obveznosti do dobaviteljev, glavna knjiga), načrtovanje in planiranje prihodkov in izdatkov, poročanje, terminsko načrtovanje ter evidentiranje odhodkov in verige finančnih virov, paket za upravljanje s človeškimi viri (v nadaljnjem besedilu: „HR“) pa združuje programsko opremo za zajemanje podatkov o osebju ter pripravo in upravljanje plačilnih list in drugih ugodnosti. Preostala temelja poslovnih aplikacij sta upravljanje odnosov s strankami (angl. Customer Relationship Management ali „CRM“) in upravljanje oskrbovalne verige (angl. Supply Chain Management ali „SCM“).

| (10) | Komisija je sklenila, da sta upoštevna trga za presojo obravnavane transakcije proizvodna trga visokozmogljivih celovitih aplikacij FMS in HR. Ker so z vidika kupca aplikacije HR in FMS med seboj nezamenljive, Komisija šteje, da gre za dva različna trga. Visokozmogljive celovite programske aplikacije FMS in HR so namenjene uporabi v velikih kompleksnih podjetjih, ki za svoje obsežno poslovanje potrebujejo programsko opremo in pripadajočo podporo na posebej visoki ravni, vsaj kar zadeva obvladljivost, prilagodljivost, tehnološko naprednost, ceno, zanesljivost in kakovost programske opreme ter prepoznavnost znamke ponudnika. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je sklenila, da sta upoštevna trga za presojo obravnavane transakcije proizvodna trga visokozmogljivih celovitih aplikacij FMS in HR. Ker so z vidika kupca aplikacije HR in FMS med seboj nezamenljive, Komisija šteje, da gre za dva različna trga. Visokozmogljive celovite programske aplikacije FMS in HR so namenjene uporabi v velikih kompleksnih podjetjih, ki za svoje obsežno poslovanje potrebujejo programsko opremo in pripadajočo podporo na posebej visoki ravni, vsaj kar zadeva obvladljivost, prilagodljivost, tehnološko naprednost, ceno, zanesljivost in kakovost programske opreme ter prepoznavnost znamke ponudnika.

| (11) | Proučitev trga je pokazala, da se značilnosti visokozmogljivih celovitih aplikacij HR in FMS za velika podjetja razlikujejo od značilnosti izdelkov srednjega cenovnega razreda. V primerjavi s programsko opremo srednjega cenovnega razreda so visokozmogljive celovite programske rešitve načeloma bolj kompleksne, imajo večje število uporabnih funkcij, podpirajo več uporabnikov (tako skupno število uporabnikov kot število istočasno prijavljenih), so znatno dražje (od dvakrat do petkrat ali celo več) in zahtevajo višje stroške vpeljave. Glede funkcionalnosti so visokozmogljive celovite aplikacije HR in FMS tako horizontalno kot tudi vertikalno uporabnejše. Visokozmogljiva celovita programska oprema mora omogočati veliko število uporabnikov (npr. 30 000 zaposlenih hkrati dostopa do spletnih portalov za osebje) in transakcij, zato je visoka stopnja obvladljivosti ključnega pomena. Izdelki srednjega cenovnega razreda so običajno omejeni na nekaj sto uporabnikov. Visokozmogljive celovite aplikacije HR in FMS lahko obvladujejo kompleksno organizacijsko strukturo velikih podjetij. Poslovanje v velikih sestavljenih organizacijah ponavadi vodijo oddelki, medtem ko je v malih in srednjih podjetjih število oseb, zadolženih za določeno nalogo, omejeno na eno osebo ali nekaj ljudi. |
| --- | --- |

(11)

Proučitev trga je pokazala, da se značilnosti visokozmogljivih celovitih aplikacij HR in FMS za velika podjetja razlikujejo od značilnosti izdelkov srednjega cenovnega razreda. V primerjavi s programsko opremo srednjega cenovnega razreda so visokozmogljive celovite programske rešitve načeloma bolj kompleksne, imajo večje število uporabnih funkcij, podpirajo več uporabnikov (tako skupno število uporabnikov kot število istočasno prijavljenih), so znatno dražje (od dvakrat do petkrat ali celo več) in zahtevajo višje stroške vpeljave. Glede funkcionalnosti so visokozmogljive celovite aplikacije HR in FMS tako horizontalno kot tudi vertikalno uporabnejše. Visokozmogljiva celovita programska oprema mora omogočati veliko število uporabnikov (npr. 30 000 zaposlenih hkrati dostopa do spletnih portalov za osebje) in transakcij, zato je visoka stopnja obvladljivosti ključnega pomena. Izdelki srednjega cenovnega razreda so običajno omejeni na nekaj sto uporabnikov. Visokozmogljive celovite aplikacije HR in FMS lahko obvladujejo kompleksno organizacijsko strukturo velikih podjetij. Poslovanje v velikih sestavljenih organizacijah ponavadi vodijo oddelki, medtem ko je v malih in srednjih podjetjih število oseb, zadolženih za določeno nalogo, omejeno na eno osebo ali nekaj ljudi.

| (12) | Visokozmogljive celovite aplikacije HR in FMS morajo biti skladne z zakonom in ustrezati računovodskim predpisom, ki se uporabljajo v glavnih ekonomskih conah in na območjih pristojnosti (npr. US-GAAP, MRS in drugi nacionalni sistemi), zato je smiselno domnevati, da programske rešitve za velika sestavljena podjetja omogočajo uporabo na različnih geografskih območjih ter v različnih valutah, in to istočasno ali skoraj v realnem času. Omenjene rešitve morajo zagotavljati vsaj mehanizme, ki velikim podjetjem omogočajo čim lažje obvladovanje razlik med posameznimi geografskimi območji. Poleg navedenega morajo aplikacije za velika podjetja, četudi se uporabljajo le na enem mestu, vsebovati večjezično podporo, kamor ponavadi spadata tudi japonščina in kitajščina. Rešitve srednjega cenovnega razreda so običajno optimizirane za uporabo v točno določeni gospodarski regiji, zaradi česar praviloma vsebujejo manj jezikov in področno pogojenih možnosti. |
| --- | --- |

(12)

Visokozmogljive celovite aplikacije HR in FMS morajo biti skladne z zakonom in ustrezati računovodskim predpisom, ki se uporabljajo v glavnih ekonomskih conah in na območjih pristojnosti (npr. US-GAAP, MRS in drugi nacionalni sistemi), zato je smiselno domnevati, da programske rešitve za velika sestavljena podjetja omogočajo uporabo na različnih geografskih območjih ter v različnih valutah, in to istočasno ali skoraj v realnem času. Omenjene rešitve morajo zagotavljati vsaj mehanizme, ki velikim podjetjem omogočajo čim lažje obvladovanje razlik med posameznimi geografskimi območji. Poleg navedenega morajo aplikacije za velika podjetja, četudi se uporabljajo le na enem mestu, vsebovati večjezično podporo, kamor ponavadi spadata tudi japonščina in kitajščina. Rešitve srednjega cenovnega razreda so običajno optimizirane za uporabo v točno določeni gospodarski regiji, zaradi česar praviloma vsebujejo manj jezikov in področno pogojenih možnosti.

| (13) | Neločljiva sestavna dela visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS sta zahtevno vzdrževanje in podpora v primerjavi z rešitvami srednjega cenovnega razreda in potrebami po podpori, ki jih imajo kupci izdelkov srednjega cenovnega razreda, kar velikim kompleksnim podjetjem predstavlja glavno vodilo pri izbiri poslovnih aplikacij. Izzivi v globalnih podjetjih narekujejo, da morajo imeti njihovi kompleksni poslovni sistemi podporo 24 ur na dan, vse dni v tednu. Pri srednje velikih podjetjih je običajno primarna lokacija v ZDA ali Evropi povezana z manjšimi čezmorskimi prodajnimi mesti ali distributerji. |
| --- | --- |

(13)

Neločljiva sestavna dela visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS sta zahtevno vzdrževanje in podpora v primerjavi z rešitvami srednjega cenovnega razreda in potrebami po podpori, ki jih imajo kupci izdelkov srednjega cenovnega razreda, kar velikim kompleksnim podjetjem predstavlja glavno vodilo pri izbiri poslovnih aplikacij. Izzivi v globalnih podjetjih narekujejo, da morajo imeti njihovi kompleksni poslovni sistemi podporo 24 ur na dan, vse dni v tednu. Pri srednje velikih podjetjih je običajno primarna lokacija v ZDA ali Evropi povezana z manjšimi čezmorskimi prodajnimi mesti ali distributerji.

| (14) | Osnovna zgradba visokozmogljivih celovitih rešitev je bistveno drugačna od zgradbe izdelkov srednjega cenovnega razreda. Pogosto lahko le večnivojska zgradba zagotovi stopnjo produktivnosti, ki se pričakuje od visokozmogljivih celovitih poslovnih rešitev. |
| --- | --- |

(14)

Osnovna zgradba visokozmogljivih celovitih rešitev je bistveno drugačna od zgradbe izdelkov srednjega cenovnega razreda. Pogosto lahko le večnivojska zgradba zagotovi stopnjo produktivnosti, ki se pričakuje od visokozmogljivih celovitih poslovnih rešitev.

| (15) | Rešitve srednjega cenovnega razreda imajo praviloma preprostejše programske vmesnike (angl. Application Programming Interface ali „API“), zaradi česar jih je lažje povezovati v celoto z drugimi programi srednjega cenovnega razreda in manj obsežnimi rešitvami, kar pa ne pripomore dosti k povečanju same funkcionalnosti. Visokozmogljiva celovita programska oprema ima največkrat kompleksne, zakonsko zaščitene programske vmesnike, kar omogoča popolno in poglobljeno združevanje z drugimi visokozmogljivimi rešitvami, vgrajene dodatne možnosti za prilagajanje rešitev ter podporo za več priljubljenih programskih jezikov. |
| --- | --- |

(15)

Rešitve srednjega cenovnega razreda imajo praviloma preprostejše programske vmesnike (angl. Application Programming Interface ali „API“), zaradi česar jih je lažje povezovati v celoto z drugimi programi srednjega cenovnega razreda in manj obsežnimi rešitvami, kar pa ne pripomore dosti k povečanju same funkcionalnosti. Visokozmogljiva celovita programska oprema ima največkrat kompleksne, zakonsko zaščitene programske vmesnike, kar omogoča popolno in poglobljeno združevanje z drugimi visokozmogljivimi rešitvami, vgrajene dodatne možnosti za prilagajanje rešitev ter podporo za več priljubljenih programskih jezikov.

| (16) | Preiskava Komisije je odkrila tudi, da programska oprema, sestavljena iz najboljših komponent različnih proizvajalcev (angl. „Best-of-Breed“), ali programska oprema za opravljanje točno določene funkcije (angl. „Point Solution Software“), zunanje oskrbovanje ali outsourcing s programi za upravljanje s človeškimi viri, storitve sistemske integracije in programska oprema na mestu (že nameščena pri kupcih) ne predstavljajo omejitve konkurence v primerjavi z rahlim, a ne le začasnim povišanjem cen visokozmogljive celovite programske opreme, zato se šteje, da se ti izdelki/storitve ne uvrščajo na nobenega izmed dveh upoštevnih trgov. |
| --- | --- |

(16)

Preiskava Komisije je odkrila tudi, da programska oprema, sestavljena iz najboljših komponent različnih proizvajalcev (angl. „Best-of-Breed“), ali programska oprema za opravljanje točno določene funkcije (angl. „Point Solution Software“), zunanje oskrbovanje ali outsourcing s programi za upravljanje s človeškimi viri, storitve sistemske integracije in programska oprema na mestu (že nameščena pri kupcih) ne predstavljajo omejitve konkurence v primerjavi z rahlim, a ne le začasnim povišanjem cen visokozmogljive celovite programske opreme, zato se šteje, da se ti izdelki/storitve ne uvrščajo na nobenega izmed dveh upoštevnih trgov.

Velika sestavljena podjetja v vlogi kupcev

| (17) | Visokozmogljive celovite rešitve HR in FMS običajno kupujejo sestavljene organizacije/podjetja z visokimi funkcionalnimi potrebami, ki od programske opreme pričakujejo vrhunsko učinkovitost v skladu z visokimi standardi ter zahtevajo hitro odzivnost in neprekinjen dostop do pripadajočih storitev. |
| --- | --- |

(17)

Visokozmogljive celovite rešitve HR in FMS običajno kupujejo sestavljene organizacije/podjetja z visokimi funkcionalnimi potrebami, ki od programske opreme pričakujejo vrhunsko učinkovitost v skladu z visokimi standardi ter zahtevajo hitro odzivnost in neprekinjen dostop do pripadajočih storitev.

| (18) | Komisija je tako prišla do zaključka, da visokozmogljive celovite rešitve FMS in HR za velika sestavljena podjetja pripadajo ločenim proizvodnim trgom. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je tako prišla do zaključka, da visokozmogljive celovite rešitve FMS in HR za velika sestavljena podjetja pripadajo ločenim proizvodnim trgom.

Ponudniki visokozmogljive celovite programske opreme HR in FMS

| (19) | Nadalje je Komisija ugotavljala, kdo so dejanski ponudniki visokozmogljive celovite programske opreme HR in FMS. Ti na upoštevnih trgih predstavljajo omejitve konkurence za združeni družbi Oracle/PeopleSoft. |
| --- | --- |

(19)

Nadalje je Komisija ugotavljala, kdo so dejanski ponudniki visokozmogljive celovite programske opreme HR in FMS. Ti na upoštevnih trgih predstavljajo omejitve konkurence za združeni družbi Oracle/PeopleSoft.

| (20) | Komisija je zadevne ponudnike na trgu izbrala tako, da je pregledala ponudbe velikim sestavljenim podjetjem, ki so izkazali potrebo po celovitih rešitvah na področju HR in FMS. Med kupci je težko razločevati na podlagi kompleksnosti njihovih potreb, zato je težko potegniti jasno mejo tudi med kupci aplikacij za velika sestavljena podjetja in aplikacij, prikrojenih za uporabo v srednjih podjetjih. Komisija je za pomoč pri preiskavi določila merila za opredeljevanje kupcev in transakcij v zvezi z zadevnimi aplikacijami. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je zadevne ponudnike na trgu izbrala tako, da je pregledala ponudbe velikim sestavljenim podjetjem, ki so izkazali potrebo po celovitih rešitvah na področju HR in FMS. Med kupci je težko razločevati na podlagi kompleksnosti njihovih potreb, zato je težko potegniti jasno mejo tudi med kupci aplikacij za velika sestavljena podjetja in aplikacij, prikrojenih za uporabo v srednjih podjetjih. Komisija je za pomoč pri preiskavi določila merila za opredeljevanje kupcev in transakcij v zvezi z zadevnimi aplikacijami.

| (21) | Za prvo primerno merilo „kompleksnosti“ zahtev velikih organizacij je Komisija izbrala neto vrednost licence v višini 1 milijona EUR. Ta vrednost se je izkazala za ustrezno, saj kaže na to, da ponudbe zajemajo visokozmogljive celovite rešitve za velika sestavljena podjetja, čeprav to ne pomeni nujno, da predmet določenih ponudb pod to vrednostjo niso visokozmogljive celovite rešitve FMS in HR. Podjetje, ki proda aplikacijo na področju HR in FMS, katere vrednost licence presega 1 milijon eurov, se lahko upravičeno šteje za ponudnika visokozmogljivih celovitih rešitev FMS in HR. Komisija je ta prag dopolnila z novim merilom, s katerim opredeljuje velika sestavljena podjetja v vlogi kupcev. Proučitev trga je pokazala, da se za grobo opredelitev velikih sestavljenih podjetij lahko uporablja prag 10 000 zaposlenih ali prihodkov preko 1 milijarde EUR. Komisija zaključuje, da se dodatna merila lahko uporabijo za prvo razvrščanje ponudb glede na to, ali sploh zajemajo visokozmogljivo celovito programsko opremo za velika sestavljena podjetja. |
| --- | --- |

(21)

Za prvo primerno merilo „kompleksnosti“ zahtev velikih organizacij je Komisija izbrala neto vrednost licence v višini 1 milijona EUR. Ta vrednost se je izkazala za ustrezno, saj kaže na to, da ponudbe zajemajo visokozmogljive celovite rešitve za velika sestavljena podjetja, čeprav to ne pomeni nujno, da predmet določenih ponudb pod to vrednostjo niso visokozmogljive celovite rešitve FMS in HR. Podjetje, ki proda aplikacijo na področju HR in FMS, katere vrednost licence presega 1 milijon eurov, se lahko upravičeno šteje za ponudnika visokozmogljivih celovitih rešitev FMS in HR. Komisija je ta prag dopolnila z novim merilom, s katerim opredeljuje velika sestavljena podjetja v vlogi kupcev. Proučitev trga je pokazala, da se za grobo opredelitev velikih sestavljenih podjetij lahko uporablja prag 10 000 zaposlenih ali prihodkov preko 1 milijarde EUR. Komisija zaključuje, da se dodatna merila lahko uporabijo za prvo razvrščanje ponudb glede na to, ali sploh zajemajo visokozmogljivo celovito programsko opremo za velika sestavljena podjetja.

| (22) | S pomočjo teh meril je Komisija analizirala ponudbe, v katerih so sodelovali ponudniki poslovnih aplikacij v letih 2001 in 2002, ter ponudbe, ki jih je po ustnem zaslišanju družba Oracle predložila Komisiji na podlagi zahteve za predložitev podatkov. Komisija je nato analizirala dokumente o ponudbah, ki so postali dostopni med sodno preiskavo v ZDA, da bi ugotovila, kdo vse so ponudniki tovrstnih programskih aplikacij. |
| --- | --- |

(22)

S pomočjo teh meril je Komisija analizirala ponudbe, v katerih so sodelovali ponudniki poslovnih aplikacij v letih 2001 in 2002, ter ponudbe, ki jih je po ustnem zaslišanju družba Oracle predložila Komisiji na podlagi zahteve za predložitev podatkov. Komisija je nato analizirala dokumente o ponudbah, ki so postali dostopni med sodno preiskavo v ZDA, da bi ugotovila, kdo vse so ponudniki tovrstnih programskih aplikacij.

| (23) | Na podlagi tega dokaznega gradiva je Komisija zaključila, da so družbe Oracle, PeopleSoft in SAP glavni akterji na trgih visokozmogljivih celovitih rešitev FMS in HR za velika sestavljena podjetja. Vsak od teh akterjev je v obdobju dveh let oddal vsaj 50 do 100 ponudb, ki ustrezajo prej obravnavanim merilom, zato je jasno, da je predmet ponudb visokozmogljiva celovita programska oprema za velika sestavljena podjetja (torej podjetja z več kakor 10 000 zaposlenimi in prihodki nad 1 milijardo eurov). Vendar pa podatki, s katerimi razpolaga Komisija, in predložena dokumentacija družbe Oracle kažejo, da velika sestavljena podjetja za dobavo visokozmogljive celovite programske opreme FMS in HR občasno izberejo tudi ponudbe drugih akterjev. Drugi ponudniki visokozmogljive celovite programske opreme HR in/ali FMS so družbe Lawson, Intentia, IFS, QAD in Microsoft. Čeprav so bili ti ponudniki uspešni v precej manjšem obsegu, so njihove ponudbe za dobavo visokozmogljive celovite programske opreme FMS in HR večkrat prišle v ožji izbor ali pa so večkrat oddali ponudbo, kjer vrednost licence presega 1 milijon EUR. |
| --- | --- |

(23)

Na podlagi tega dokaznega gradiva je Komisija zaključila, da so družbe Oracle, PeopleSoft in SAP glavni akterji na trgih visokozmogljivih celovitih rešitev FMS in HR za velika sestavljena podjetja. Vsak od teh akterjev je v obdobju dveh let oddal vsaj 50 do 100 ponudb, ki ustrezajo prej obravnavanim merilom, zato je jasno, da je predmet ponudb visokozmogljiva celovita programska oprema za velika sestavljena podjetja (torej podjetja z več kakor 10 000 zaposlenimi in prihodki nad 1 milijardo eurov). Vendar pa podatki, s katerimi razpolaga Komisija, in predložena dokumentacija družbe Oracle kažejo, da velika sestavljena podjetja za dobavo visokozmogljive celovite programske opreme FMS in HR občasno izberejo tudi ponudbe drugih akterjev. Drugi ponudniki visokozmogljive celovite programske opreme HR in/ali FMS so družbe Lawson, Intentia, IFS, QAD in Microsoft. Čeprav so bili ti ponudniki uspešni v precej manjšem obsegu, so njihove ponudbe za dobavo visokozmogljive celovite programske opreme FMS in HR večkrat prišle v ožji izbor ali pa so večkrat oddali ponudbo, kjer vrednost licence presega 1 milijon EUR.

| (24) | Komisija je izvedla ekonometrično analizo na podlagi sklopa podatkov družbe Oracle, ki se nanašajo na ponudbe, in dveh drugih sklopov podatkov iz sodne preiskave v ZDA, da ugotovi, ali Oracle spreminja svojo ponudbeno strategijo glede na to, kdo so njegovi konkurenti v zadnjem krogu izbora ponudbe. Ugotovitev, da bi Oracle prej znatno znižal svoje cene, če bi se v zadnjem krogu izbora znašel z družbo SAP ali PeopleSoft, kot če bi nastopal proti kateremu izmed ostalih konkurentov, bi bila lahko posreden dokaz, ki bi potrdil, da so družbe Oracle, SAP in PeopleSoft največji konkurenti med ponudniki programske opreme in da so samo one ponudnice visokozmogljive celovite programske opreme FMS in HR za velika sestavljena podjetja. Vendar pa je Komisija ugotovila, da ni opaznejših razlik med ponudbeno strategijo družbe Oracle, kadar ta konkurira družbama SAP in PeopleSoft, in strategijo, kadar nastopa proti ostalim konkurentom. Isto velja tudi, če se osredotočimo le na posle večjega obsega. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je izvedla ekonometrično analizo na podlagi sklopa podatkov družbe Oracle, ki se nanašajo na ponudbe, in dveh drugih sklopov podatkov iz sodne preiskave v ZDA, da ugotovi, ali Oracle spreminja svojo ponudbeno strategijo glede na to, kdo so njegovi konkurenti v zadnjem krogu izbora ponudbe. Ugotovitev, da bi Oracle prej znatno znižal svoje cene, če bi se v zadnjem krogu izbora znašel z družbo SAP ali PeopleSoft, kot če bi nastopal proti kateremu izmed ostalih konkurentov, bi bila lahko posreden dokaz, ki bi potrdil, da so družbe Oracle, SAP in PeopleSoft največji konkurenti med ponudniki programske opreme in da so samo one ponudnice visokozmogljive celovite programske opreme FMS in HR za velika sestavljena podjetja. Vendar pa je Komisija ugotovila, da ni opaznejših razlik med ponudbeno strategijo družbe Oracle, kadar ta konkurira družbama SAP in PeopleSoft, in strategijo, kadar nastopa proti ostalim konkurentom. Isto velja tudi, če se osredotočimo le na posle večjega obsega.

| (25) | Nadalje je Komisija analizirala zmogljivost in obseg programske opreme FMS in HR drugih ponudnikov – družb Lawson, Intentia, IFS, QAD in Microsoft. Komisija je predvsem na podlagi dokaznega gradiva iz sodne preiskave v ZDA zaključila, da ima vsak od teh ponudnikov kljub omejenem obsegu izdelkov v primerjavi z družbami Oracle, PeopleSoft in SAP na področju visokozmogljive celovite programske opreme HR in FMS nekaj kupcev, ki se lahko štejejo za velika sestavljena podjetja. Ti ponudniki lahko zadostijo potrebam kupcev vsaj glede vertikalnih funkcionalnosti, za katere so se specializirali. |
| --- | --- |

(25)

Nadalje je Komisija analizirala zmogljivost in obseg programske opreme FMS in HR drugih ponudnikov – družb Lawson, Intentia, IFS, QAD in Microsoft. Komisija je predvsem na podlagi dokaznega gradiva iz sodne preiskave v ZDA zaključila, da ima vsak od teh ponudnikov kljub omejenem obsegu izdelkov v primerjavi z družbami Oracle, PeopleSoft in SAP na področju visokozmogljive celovite programske opreme HR in FMS nekaj kupcev, ki se lahko štejejo za velika sestavljena podjetja. Ti ponudniki lahko zadostijo potrebam kupcev vsaj glede vertikalnih funkcionalnosti, za katere so se specializirali.

| (26) | Upoštevna proizvodna trga sta torej trg visokozmogljivih celovitih rešitev FMS za velika sestavljena podjetja in trg visokozmogljivih celovitih rešitev HR za velika sestavljena podjetja. Glavni akterji na teh dveh trgih so družbe SAP, Oracle in PeopleSoft. Vendar pa je Komisija ugotovila, da bi nekaj drugih ponudnikov vsaj na področju vertikalnih funkcionalnosti, na katerem so aktivni, tudi lahko predstavljalo omejitve konkurence poleg družb Oracle, PeopleSoft in SAP, zato jih je treba obravnavati kot ponudnike na trgih visokozmogljivih celovitih aplikacij FMS in HR. Za namene obravnavane transakcije je treba družbe Lawson, Intentia, IFS in Microsoft šteti med ponudnike visokozmogljivih celovitih aplikacij FMS in HR, medtem ko je družba QAD ponudnik samo visokozmogljivih celovitih rešitev FMS. |
| --- | --- |

(26)

Upoštevna proizvodna trga sta torej trg visokozmogljivih celovitih rešitev FMS za velika sestavljena podjetja in trg visokozmogljivih celovitih rešitev HR za velika sestavljena podjetja. Glavni akterji na teh dveh trgih so družbe SAP, Oracle in PeopleSoft. Vendar pa je Komisija ugotovila, da bi nekaj drugih ponudnikov vsaj na področju vertikalnih funkcionalnosti, na katerem so aktivni, tudi lahko predstavljalo omejitve konkurence poleg družb Oracle, PeopleSoft in SAP, zato jih je treba obravnavati kot ponudnike na trgih visokozmogljivih celovitih aplikacij FMS in HR. Za namene obravnavane transakcije je treba družbe Lawson, Intentia, IFS in Microsoft šteti med ponudnike visokozmogljivih celovitih aplikacij FMS in HR, medtem ko je družba QAD ponudnik samo visokozmogljivih celovitih rešitev FMS.

Rešitve ali programska oprema srednjega cenovnega razreda za upravljanje s človeškimi viri in finančno vodenje

| (27) | Preiskava Komisije je pokazala, da je trg programskih aplikacij za srednja podjetja (z letnimi prihodki med približno 30 milijoni in 1 milijardo EUR) ločen od trgov visokozmogljivih celovitih rešitev FMS in HR, in morda tudi od trgov aplikacij za mala podjetja (z letnimi prihodki pod 30 milijoni eurov). Aplikacije, prikrojene potrebam srednjih podjetij, so običajno že vnaprej pripravljene rešitve z vsemi vgrajenimi možnostmi (angl. „Out-of-the-Box“), ki nudijo omejeno število funkcij in jih je možno le do določene mere spreminjati, da ustrezajo posebnim potrebam podjetja. Trga rešitev FMS in HR sta ločena tudi pri programski opremi srednjega cenovnega razreda, saj funkcionalnosti FMS in HR za srednja podjetja z vidika povpraševanja ni možno zamenjati niti med seboj niti s kako drugo funkcionalnostjo, ki pripada drugim temeljem (upravljanje odnosov s strankami ali „CRM“, upravljanje oskrbovalne verige ali „SCM“ itd.). Nadalje je Komisija odkrila, da programske aplikacije za mala podjetja zadovoljujejo le osnovne potrebe podjetij z enotno organizacijsko strukturo. |
| --- | --- |

(27)

Preiskava Komisije je pokazala, da je trg programskih aplikacij za srednja podjetja (z letnimi prihodki med približno 30 milijoni in 1 milijardo EUR) ločen od trgov visokozmogljivih celovitih rešitev FMS in HR, in morda tudi od trgov aplikacij za mala podjetja (z letnimi prihodki pod 30 milijoni eurov). Aplikacije, prikrojene potrebam srednjih podjetij, so običajno že vnaprej pripravljene rešitve z vsemi vgrajenimi možnostmi (angl. „Out-of-the-Box“), ki nudijo omejeno število funkcij in jih je možno le do določene mere spreminjati, da ustrezajo posebnim potrebam podjetja. Trga rešitev FMS in HR sta ločena tudi pri programski opremi srednjega cenovnega razreda, saj funkcionalnosti FMS in HR za srednja podjetja z vidika povpraševanja ni možno zamenjati niti med seboj niti s kako drugo funkcionalnostjo, ki pripada drugim temeljem (upravljanje odnosov s strankami ali „CRM“, upravljanje oskrbovalne verige ali „SCM“ itd.). Nadalje je Komisija odkrila, da programske aplikacije za mala podjetja zadovoljujejo le osnovne potrebe podjetij z enotno organizacijsko strukturo.

| (28) | Opredelitev proizvodnih trgov rešitev HR in FMS srednjega cenovnega razreda in programske opreme za mala podjetja lahko vsekakor ostane odprta, saj obravnavana transakcija na teh trgih ne vzbuja zaskrbljenosti zaradi oviranja konkurence. |
| --- | --- |

(28)

Opredelitev proizvodnih trgov rešitev HR in FMS srednjega cenovnega razreda in programske opreme za mala podjetja lahko vsekakor ostane odprta, saj obravnavana transakcija na teh trgih ne vzbuja zaskrbljenosti zaradi oviranja konkurence.

Geografski obseg upoštevnih trgov

| (29) | Proučitev trga je jasno pokazala, da trgi visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS za velika sestavljena podjetja zajemajo ves svet. Večina svetovnih kupcev izbira med poslovnimi rešitvami ponudnikov iz ozemlja EGP, ZDA in drugih delov sveta, ne da bi pri tem upoštevali, iz katerega geografskega območja podjetje prihaja. Komisija je podatke o ponudbah, ki ji jih je družba Oracle predložila po ustnem zaslišanju, uporabila pri ugotavljanju, ali je ponudbena strategija družbe Oracle pogojena z geografsko lokacijo podjetja, kateremu dajo ponudbo. Podatki niso pokazali, da bi se znižanje cen na ozemlju EGP v povprečju razlikovalo od znižanja v ZDA ali drugod po svetu. Komisija je zato zaključila, da so trgi visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS po obsegu globalni. |
| --- | --- |

(29)

Proučitev trga je jasno pokazala, da trgi visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS za velika sestavljena podjetja zajemajo ves svet. Večina svetovnih kupcev izbira med poslovnimi rešitvami ponudnikov iz ozemlja EGP, ZDA in drugih delov sveta, ne da bi pri tem upoštevali, iz katerega geografskega območja podjetje prihaja. Komisija je podatke o ponudbah, ki ji jih je družba Oracle predložila po ustnem zaslišanju, uporabila pri ugotavljanju, ali je ponudbena strategija družbe Oracle pogojena z geografsko lokacijo podjetja, kateremu dajo ponudbo. Podatki niso pokazali, da bi se znižanje cen na ozemlju EGP v povprečju razlikovalo od znižanja v ZDA ali drugod po svetu. Komisija je zato zaključila, da so trgi visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS po obsegu globalni.

| (30) | Trgi rešitev FMS in HR srednjega cenovnega razreda morda sploh ne segajo preko ozemlja EGP. Vendar naj natančna razmejitev ostane odprtega značaja. |
| --- | --- |

(30)

Trgi rešitev FMS in HR srednjega cenovnega razreda morda sploh ne segajo preko ozemlja EGP. Vendar naj natančna razmejitev ostane odprtega značaja.

IV.   OCENA

A.   Tržni deleži

| (31) | Izračunavanje tržnih deležev na upoštevnih trgih se je izkazalo za precej zahtevno nalogo, saj niti objavljene industrijske študije niti zadevni stranki v transakciji ne podajajo delitve prihodkov po ponudnikih v skladu s segmentacijo trga (višji in srednji cenovni razred), pa tudi ponudniki običajno ne razvrščajo svojih kupcev po višini njihovih prihodkov ali številu zaposlenih. Zato je Komisija poskusila oceniti tržno moč ponudnikov na podlagi njihovih skupnih prihodkov, kot jih navajajo industrijska poročila, pri čemer so zajeti tako izdelki višjega kot tudi srednjega cenovnega razreda. Deleži so prikazani v spodnji preglednici:







  (%) |
| --- | --- |
| Skupni prihodki iz prodaje licenc po vsem svetu za leto 2002 | FMS | HR |
| Oracle | 16 | 13,5 |
| PeopleSoft | 9 | 30 |
| JD Edwards | 3 | 2,5 |
| združeni Oracle/PeopleSoft/JD Edwards | 28 | 46 |
| SAP | 51 | 40 |
| Lawson | 4 | 9 |
| Intentia | 1,5 | 1,5 |
| IFS | 0,5 | 1 |
| QAD | 1 | — |
| Microsoft MBS | 14 | 2,5 |
| Vir: Gartner, ERP Market Experiences Further Decline: Market Statistics, 2002. Leto izdaje: 2003. |

(31)

Izračunavanje tržnih deležev na upoštevnih trgih se je izkazalo za precej zahtevno nalogo, saj niti objavljene industrijske študije niti zadevni stranki v transakciji ne podajajo delitve prihodkov po ponudnikih v skladu s segmentacijo trga (višji in srednji cenovni razred), pa tudi ponudniki običajno ne razvrščajo svojih kupcev po višini njihovih prihodkov ali številu zaposlenih. Zato je Komisija poskusila oceniti tržno moč ponudnikov na podlagi njihovih skupnih prihodkov, kot jih navajajo industrijska poročila, pri čemer so zajeti tako izdelki višjega kot tudi srednjega cenovnega razreda. Deleži so prikazani v spodnji preglednici:

(%)

Skupni prihodki iz prodaje licenc po vsem svetu za leto 2002

FMS

HR

Oracle

16

13,5

PeopleSoft

9

30

JD Edwards

3

2,5

združeni Oracle/PeopleSoft/JD Edwards

28

46

SAP

51

40

Lawson

4

9

Intentia

1,5

1,5

IFS

0,5

1

QAD

1

—

Microsoft MBS

14

2,5

Vir: Gartner, ERP Market Experiences Further Decline: Market Statistics, 2002. Leto izdaje: 2003.

| (32) | Ker so prikazani deleži omejenega pomena za zadevne trge, jih je Komisija uporabila le za okvirno oceno relativne tržne moči različnih ponudnikov na trgih. Preglednica kaže, da so družbe Oracle, PeopleSoft (skupaj z JD Edwards) in SAP glavni akterji tako na trgu rešitev FMS kot tudi rešitev HR ter da so deleži ostalih akterjev nekje med 10 in 15 odstotki. SAP na trgu rešitev FMS še vedno prednjači združenima družbama Oracle/PeopleSoft, medtem ko na trgu rešitev HR vodstvo prevzameta združeni družbi Oracle/PeopleSoft. |
| --- | --- |

(32)

Ker so prikazani deleži omejenega pomena za zadevne trge, jih je Komisija uporabila le za okvirno oceno relativne tržne moči različnih ponudnikov na trgih. Preglednica kaže, da so družbe Oracle, PeopleSoft (skupaj z JD Edwards) in SAP glavni akterji tako na trgu rešitev FMS kot tudi rešitev HR ter da so deleži ostalih akterjev nekje med 10 in 15 odstotki. SAP na trgu rešitev FMS še vedno prednjači združenima družbama Oracle/PeopleSoft, medtem ko na trgu rešitev HR vodstvo prevzameta združeni družbi Oracle/PeopleSoft.

B.   Ustvaritev prevladujočega položaja, kar bi bistveno oviralo učinkovito konkurenco

Visokozmogljive celovite rešitve ali programska oprema za upravljanje s človeškimi viri in finančno vodenje

1.   Neusklajeni učinki

| (33) | Komisija je svoje ugovore delno oprla na ugotovitev, da bi zajetnemu številu kupcev po združitvi družb Oracle in PeopleSoft v bistvu ostal na voljo en sam dobavitelj. Vzrok leži v opredelitvi trga, ki bi po združitvi zajemal le družbi Oracle in SAP. Kupci, ki bi po združitvi imeli omejene možnosti izbire, so med drugim tudi tisti, ki jim eden izmed dveh izdelkov ne ustreza, ki svojo programsko opremo rajši uporabljajo v povezavi s podatkovno bazo, ki ni Oraclova (2), ki bi radi prekinili uporabo izdelka enega od dveh ponudnikov, ki bi svojo programsko opremo FMS in HR rajši kupili od dveh različnih dobaviteljev, da ne bi bili odvisni samo od enega, in tisti, ki bi rajši imeli programsko opremo enega in podatkovno bazo drugega dobavitelja. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je svoje ugovore delno oprla na ugotovitev, da bi zajetnemu številu kupcev po združitvi družb Oracle in PeopleSoft v bistvu ostal na voljo en sam dobavitelj. Vzrok leži v opredelitvi trga, ki bi po združitvi zajemal le družbi Oracle in SAP. Kupci, ki bi po združitvi imeli omejene možnosti izbire, so med drugim tudi tisti, ki jim eden izmed dveh izdelkov ne ustreza, ki svojo programsko opremo rajši uporabljajo v povezavi s podatkovno bazo, ki ni Oraclova (2), ki bi radi prekinili uporabo izdelka enega od dveh ponudnikov, ki bi svojo programsko opremo FMS in HR rajši kupili od dveh različnih dobaviteljev, da ne bi bili odvisni samo od enega, in tisti, ki bi rajši imeli programsko opremo enega in podatkovno bazo drugega dobavitelja.

| (34) | Ugotovitve v zvezi z opredelitvijo trga pomenijo, da Komisija ne more več vztrajati pri tem, da bodo ti kupci po združitvi utrpeli dejansko pomanjkanje izbire. |
| --- | --- |

(34)

Ugotovitve v zvezi z opredelitvijo trga pomenijo, da Komisija ne more več vztrajati pri tem, da bodo ti kupci po združitvi utrpeli dejansko pomanjkanje izbire.

| (35) | Komisija je večkrat ponovno pregledala vse štiri sklope podatkov, da bi lahko ocenila, ali bo priglašena koncentracija povzročila neusklajene učinke. Zadevni sklopi podatkov pa so sledeči: enega je predložila družba PeopleSoft, tri pa Oracle, pri čemer je enega pripravil za Evropsko komisijo, dva pa izhajata iz sodne preiskave v ZDA. Namen je bil raziskati, kako je konkurenčni položaj v okviru določene ponudbe (ugotovljeno na podlagi števila ponudb v zadnjem krogu izbora) vplival na znižanje cene zadevnega ponudnika (tj. za družbo PeopleSoft povzeto iz njenega sklopa podatkov in za družbo Oracle iz njenih treh sklopov podatkov). |
| --- | --- |

(35)

Komisija je večkrat ponovno pregledala vse štiri sklope podatkov, da bi lahko ocenila, ali bo priglašena koncentracija povzročila neusklajene učinke. Zadevni sklopi podatkov pa so sledeči: enega je predložila družba PeopleSoft, tri pa Oracle, pri čemer je enega pripravil za Evropsko komisijo, dva pa izhajata iz sodne preiskave v ZDA. Namen je bil raziskati, kako je konkurenčni položaj v okviru določene ponudbe (ugotovljeno na podlagi števila ponudb v zadnjem krogu izbora) vplival na znižanje cene zadevnega ponudnika (tj. za družbo PeopleSoft povzeto iz njenega sklopa podatkov in za družbo Oracle iz njenih treh sklopov podatkov).

| (36) | Komisija je večinoma ugotovila, da sta obseg posla in ponujeno znižanje cene med seboj zelo tesno povezana. Pri poslih, v katerih so bile cene izdelkov po ceniku zelo visoke, so bile tudi stopnje znižanja cen v večini primerov visoke. Komisija je pri nekaterih ponovnih pregledih sklopov podatkov, v katerih se povezava med obsegom posla in znižanjem cen ni pravilno upoštevala, našla tudi znake, da konkurenti spreminjajo način zniževanja cen. Prvotna ugotovitev, navedena v ugovorih, se je dejansko opirala na takšen ponoven pregled sklopov podatkov. Ko pa se je obseg posla pri presoji upošteval, število ponudnikov v zadnjem krogu ni več kazalo, da bi šlo za kakršno koli spreminjanje načina zniževanja cen. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je večinoma ugotovila, da sta obseg posla in ponujeno znižanje cene med seboj zelo tesno povezana. Pri poslih, v katerih so bile cene izdelkov po ceniku zelo visoke, so bile tudi stopnje znižanja cen v večini primerov visoke. Komisija je pri nekaterih ponovnih pregledih sklopov podatkov, v katerih se povezava med obsegom posla in znižanjem cen ni pravilno upoštevala, našla tudi znake, da konkurenti spreminjajo način zniževanja cen. Prvotna ugotovitev, navedena v ugovorih, se je dejansko opirala na takšen ponoven pregled sklopov podatkov. Ko pa se je obseg posla pri presoji upošteval, število ponudnikov v zadnjem krogu ni več kazalo, da bi šlo za kakršno koli spreminjanje načina zniževanja cen.

| (37) | Ugotovitev, kot je ta, da ne kaže, da bi število in identiteta konkurentov pri določenem zbiranju ponudb vplivala na strategijo družbe, sama po sebi ne dokazuje, da združitev obeh družb ne bo negativno vplivala na kupce. Obstaja več razlogov, zakaj tega ni mogoče izluščiti iz podatkov o ponudbah. Vendar pa na podlagi razpoložljivih informacij najverjetnejšega razloga za to ni mogoče dokončno opredeliti. Komisiji razloga niti ni treba dokončno opredeliti, saj je jasno, da konkurenca ne vpliva na strategijo Oracla, in iz tega sledi, da podatki o ponudbah ne nudijo otipljivih dokazov o tem, da bi združitev delovala protikonkurenčno. |
| --- | --- |

(37)

Ugotovitev, kot je ta, da ne kaže, da bi število in identiteta konkurentov pri določenem zbiranju ponudb vplivala na strategijo družbe, sama po sebi ne dokazuje, da združitev obeh družb ne bo negativno vplivala na kupce. Obstaja več razlogov, zakaj tega ni mogoče izluščiti iz podatkov o ponudbah. Vendar pa na podlagi razpoložljivih informacij najverjetnejšega razloga za to ni mogoče dokončno opredeliti. Komisiji razloga niti ni treba dokončno opredeliti, saj je jasno, da konkurenca ne vpliva na strategijo Oracla, in iz tega sledi, da podatki o ponudbah ne nudijo otipljivih dokazov o tem, da bi združitev delovala protikonkurenčno.

2.   Usklajeni učinki

| (38) | Komisija je svoje ugovore oprla tudi na ugotovitev, da bosta dva preostala akterja, poleg tega, da bosta povzročila neusklajene učinke, tudi v položaju, kjer bosta lahko z usklajevanjem svojega konkurenčnega obnašanja še bolj oslabila konkurenco. Teorija o usklajevanju temelji na opredelitvi trga, ki bi po združitvi zajemal le družbi Oracle in SAP, opira pa se predvsem na enakovredna tržna deleža združenih družb Oracle/PeopleSoft in družbe SAP ter njihovo medsebojno usklajevanje spodbud, saj proda SAP kot posrednik daleč največ Oraclovih podatkovnih baz. Parametri, ki jih je Komisija določila za sprejetje skupne politike, so porazdelitev kupcev v duopolu, zmanjšanje cenovne konkurence in skupni dogovor o upočasnjenem uvajanju novih funkcij in izboljšav v izdelke. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je svoje ugovore oprla tudi na ugotovitev, da bosta dva preostala akterja, poleg tega, da bosta povzročila neusklajene učinke, tudi v položaju, kjer bosta lahko z usklajevanjem svojega konkurenčnega obnašanja še bolj oslabila konkurenco. Teorija o usklajevanju temelji na opredelitvi trga, ki bi po združitvi zajemal le družbi Oracle in SAP, opira pa se predvsem na enakovredna tržna deleža združenih družb Oracle/PeopleSoft in družbe SAP ter njihovo medsebojno usklajevanje spodbud, saj proda SAP kot posrednik daleč največ Oraclovih podatkovnih baz. Parametri, ki jih je Komisija določila za sprejetje skupne politike, so porazdelitev kupcev v duopolu, zmanjšanje cenovne konkurence in skupni dogovor o upočasnjenem uvajanju novih funkcij in izboljšav v izdelke.

| (39) | Komisija ob upoštevanju teh ugotovitev glede opredelitve trga ne more zaključiti, da bi združitev ustvarila skupen prevladujoč položaj združenih družb Oracle/PeopleSoft in družbe SAP na podlagi usklajenih učinkov. |
| --- | --- |

(39)

Komisija ob upoštevanju teh ugotovitev glede opredelitve trga ne more zaključiti, da bi združitev ustvarila skupen prevladujoč položaj združenih družb Oracle/PeopleSoft in družbe SAP na podlagi usklajenih učinkov.

| (40) | Malo verjetno se zdi, da bi bile družbe Lawson, Intentia, IFS, QAD in Microsoft, ki so poleg družb Oracle, PeopleSoft in SAP prav tako prisotne na trgu kot ponudniki visokozmogljivih celovitih aplikacij FMS in HR, pripravljene sprejeti skupen dogovor o prej navedenih parametrih. Izvedljiva ne bo predvsem porazdelitev kupcev, saj obstaja večja skupina morebitnih ponudnikov zadevne programske opreme. Zaradi večjega števila ponudnikov se preglednost trga namreč zmanjša, oteži pa se tudi izvajanje represivnih ukrepov. Nadalje tržni deleži akterjev niso enakovredni. Ostali ponudniki so na upoštevnih trgih precej šibkejši kakor družbe Oracle, PeopleSoft in SAP. Na področju podatkovnih baz nimajo podobnih strukturnih povezav, kakor jih imata SAP in Oracle. Lawsonova prodaja Oraclovih podatkovnih baz je v primerjavi s SAP-ovo komajda na meji donosnosti, medtem ko ima Microsoft tako ali tako svoje podatkovne baze za informacijske sisteme za načrtovanje virov v podjetju. |
| --- | --- |

(40)

Malo verjetno se zdi, da bi bile družbe Lawson, Intentia, IFS, QAD in Microsoft, ki so poleg družb Oracle, PeopleSoft in SAP prav tako prisotne na trgu kot ponudniki visokozmogljivih celovitih aplikacij FMS in HR, pripravljene sprejeti skupen dogovor o prej navedenih parametrih. Izvedljiva ne bo predvsem porazdelitev kupcev, saj obstaja večja skupina morebitnih ponudnikov zadevne programske opreme. Zaradi večjega števila ponudnikov se preglednost trga namreč zmanjša, oteži pa se tudi izvajanje represivnih ukrepov. Nadalje tržni deleži akterjev niso enakovredni. Ostali ponudniki so na upoštevnih trgih precej šibkejši kakor družbe Oracle, PeopleSoft in SAP. Na področju podatkovnih baz nimajo podobnih strukturnih povezav, kakor jih imata SAP in Oracle. Lawsonova prodaja Oraclovih podatkovnih baz je v primerjavi s SAP-ovo komajda na meji donosnosti, medtem ko ima Microsoft tako ali tako svoje podatkovne baze za informacijske sisteme za načrtovanje virov v podjetju.

| (41) | Komisija prav tako ne more zaključiti, da bi se kot posledica združitve v bodoče med seboj usklajevali le združeni družbi Oracle/PeopleSoft in družba SAP. Drugi ponudniki, navedeni v poglavju o opredelitvi trga (Lawson, Intentia, IFS, QAD in Microsoft), so primerni konkurenti, saj podatki Komisije in sklop podatkov, ki ga je predložil Oracle po ustnem zaslišanju (šele 27. septembra 2004), potrjujejo, da so bile tudi njihove ponudbe za programsko opremo na upoštevnih trgih uspešne. Torej v tem primeru usklajevanje konkurenčnega obnašanja med združenima družbama Oracle/PeopleSoft in družbo SAP ni dokazano. |
| --- | --- |

(41)

Komisija prav tako ne more zaključiti, da bi se kot posledica združitve v bodoče med seboj usklajevali le združeni družbi Oracle/PeopleSoft in družba SAP. Drugi ponudniki, navedeni v poglavju o opredelitvi trga (Lawson, Intentia, IFS, QAD in Microsoft), so primerni konkurenti, saj podatki Komisije in sklop podatkov, ki ga je predložil Oracle po ustnem zaslišanju (šele 27. septembra 2004), potrjujejo, da so bile tudi njihove ponudbe za programsko opremo na upoštevnih trgih uspešne. Torej v tem primeru usklajevanje konkurenčnega obnašanja med združenima družbama Oracle/PeopleSoft in družbo SAP ni dokazano.

Rešitve ali programska oprema srednjega cenovnega razreda za upravljanje s človeškimi viri in finančno vodenje

| (42) | Na trgih programske opreme HR in FMS srednjega cenovnega razreda je mnogo več akterjev kot na trgih visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS. Dobavitelji programske opreme za srednje velika podjetja so poleg družb Oracle, PeopleSoft, SAP, Lawson, Intentia, IFS, QAD, Microsoft MBS tudi družbe Sage, SSA Baan, Unit4 Agresso (tako FMS kot HR); Hyperion, Systems Union ali „Sun Systems“ (samo FMS); Kronos, Ultimate, Midland, Meta4 in Rebus (samo HR). O tržnih deležih aplikacij srednjega cenovnega razreda ni na voljo nobenih podatkov. Kljub temu skupni prihodki za leto 2002 (na podlagi analitičnega poročila) kažejo, da naj bi v svetovnem merilu SAP ostal vodilni ponudnik na trgu rešitev FMS, sledita pa mu združeni družbi Oracle/PeopleSoft. Drugi pomembni akterji so še Sage, Microsoft MBS, Hyperion, Systems Union in Lawson. Na trgih rešitev HR srednjega cenovnega razreda vodilno mesto prevzameta združeni družbi Oracle in PeopleSoft, takoj za njima pa je SAP. Drugi pomembni akterji na področju HR so Kronos, Lawson, Sage in Microsoft MBS. |
| --- | --- |

(42)

Na trgih programske opreme HR in FMS srednjega cenovnega razreda je mnogo več akterjev kot na trgih visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS. Dobavitelji programske opreme za srednje velika podjetja so poleg družb Oracle, PeopleSoft, SAP, Lawson, Intentia, IFS, QAD, Microsoft MBS tudi družbe Sage, SSA Baan, Unit4 Agresso (tako FMS kot HR); Hyperion, Systems Union ali „Sun Systems“ (samo FMS); Kronos, Ultimate, Midland, Meta4 in Rebus (samo HR). O tržnih deležih aplikacij srednjega cenovnega razreda ni na voljo nobenih podatkov. Kljub temu skupni prihodki za leto 2002 (na podlagi analitičnega poročila) kažejo, da naj bi v svetovnem merilu SAP ostal vodilni ponudnik na trgu rešitev FMS, sledita pa mu združeni družbi Oracle/PeopleSoft. Drugi pomembni akterji so še Sage, Microsoft MBS, Hyperion, Systems Union in Lawson. Na trgih rešitev HR srednjega cenovnega razreda vodilno mesto prevzameta združeni družbi Oracle in PeopleSoft, takoj za njima pa je SAP. Drugi pomembni akterji na področju HR so Kronos, Lawson, Sage in Microsoft MBS.

| (43) | Na evropski ravni bo morda vpliv transakcije celo manj zaskrbljujoč zaradi skupnih prihodkov v Evropi v skladu z analitičnimi poročili za leto 2002. Na trgih FMS in HR bi bila družba SAP v Evropi močnejša kakor v svetovnem merilu, medtem ko bi Oracle/PeopleSoft izgubila na moči. Številni drugi ponudniki tudi na evropskem trgu predstavljajo omejitve konkurence obema družbama, ki sta predmet združitve, in sicer na področju programske opreme HR in FMS srednjega cenovnega razreda. |
| --- | --- |

(43)

Na evropski ravni bo morda vpliv transakcije celo manj zaskrbljujoč zaradi skupnih prihodkov v Evropi v skladu z analitičnimi poročili za leto 2002. Na trgih FMS in HR bi bila družba SAP v Evropi močnejša kakor v svetovnem merilu, medtem ko bi Oracle/PeopleSoft izgubila na moči. Številni drugi ponudniki tudi na evropskem trgu predstavljajo omejitve konkurence obema družbama, ki sta predmet združitve, in sicer na področju programske opreme HR in FMS srednjega cenovnega razreda.

| (44) | Glede na omejeno tržno moč združenih podjetij Oracle/PeopleSoft na trgih aplikacij HR in FMS, prikrojenih potrebam srednjih podjetij in številnih drugih akterjev na teh trgih, ki so tudi najpogostejši kupci, se izključuje možnost, da bi transakcija povzročila zaskrbljenost nad konkurenco na trgih aplikacij HR in FMS srednjega cenovnega razreda, neodvisno od njihove natančne opredelitve. |
| --- | --- |

(44)

Glede na omejeno tržno moč združenih podjetij Oracle/PeopleSoft na trgih aplikacij HR in FMS, prikrojenih potrebam srednjih podjetij in številnih drugih akterjev na teh trgih, ki so tudi najpogostejši kupci, se izključuje možnost, da bi transakcija povzročila zaskrbljenost nad konkurenco na trgih aplikacij HR in FMS srednjega cenovnega razreda, neodvisno od njihove natančne opredelitve.

V.   SKLEP

| (45) | Komisija zaključuje, da predlagana koncentracija ne bo ustvarila ali okrepila samostojnega ali skupnega prevladujočega položaja na trgih visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS ter na področju programske opreme HR in FMS srednjega cenovnega razreda. Zato Komisija razglaša, da je koncentracija združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členoma 2(2) in 8(2) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(45)

Komisija zaključuje, da predlagana koncentracija ne bo ustvarila ali okrepila samostojnega ali skupnega prevladujočega položaja na trgih visokozmogljivih celovitih rešitev HR in FMS ter na področju programske opreme HR in FMS srednjega cenovnega razreda. Zato Komisija razglaša, da je koncentracija združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP v skladu s členoma 2(2) in 8(2) Uredbe o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP.

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 1; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1310/97 (UL L 180, 9.7.1997, str. 1).

(2)  Poslovne aplikacije družbe Oracle delujejo izključno na osnovi Oraclovih podatkovnih baz, medtem ko aplikacije družb PeopleSoft in SAP delujejo tako na osnovi Oraclovih kot tudi drugih podatkovnih baz.

---