# Den Europæiske Unions L 276/21.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 276 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang21. oktober 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 276

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang21. oktober 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1720/2005 af 20. oktober 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1721/2005 af 20. oktober 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 312/2001 om gennemførelsesbestemmelser for indførsel af olivenolie med oprindelse i Tunesien og om fravigelse af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 1476/95 og (EF) nr. 1291/2000 | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 af 20. oktober 2005 om principperne for opgørelse af boligtjenester til brug i forbindelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (
  1
  ) | 5 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1723/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af restitutionssatserne for visse produkter fra korn- og rissektoren, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I | 17 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1724/2005 af 20. oktober 2005 om udstedelse af importlicenser for ris med oprindelse i AVS-staterne og de oversøiske lande og territorier, der er indgivet ansøgninger om i løbet af de fem første arbejdsdage af oktober 2005 i henhold til forordning (EF) nr. 638/2003 | 21 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2005 af 20. oktober 2005 om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia | 23 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1726/2005 af 20. oktober 2005 om ændring af de eksportrestitutioner for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1670/2005 | 25 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1727/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker til visse tredjelande i forbindelse med den 10. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1138/2005 | 27 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1728/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug | 28 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1729/2005 af 20. oktober 2005 om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation | 30 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1730/2005 af 20. oktober 2005 om bud for udførsel af havre, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1438/2005 omhandlede licitation | 31 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1731/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation | 32 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1732/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld | 33 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 1733/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af produktionsrestitutioner i kornsektoren | 34 |
| | * | Kommissionens direktiv 2005/70/EF af 20. oktober 2005 om ændring af Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for rester af visse pesticider i og på korn og visse produkter af animalsk og vegetabilsk oprindelse (
  1
  ) | 35 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 1720/2005 af 20. oktober 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1721/2005 af 20. oktober 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 312/2001 om gennemførelsesbestemmelser for indførsel af olivenolie med oprindelse i Tunesien og om fravigelse af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 1476/95 og (EF) nr. 1291/2000

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 af 20. oktober 2005 om principperne for opgørelse af boligtjenester til brug i forbindelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (
  1
  )

1

5

Kommissionens forordning (EF) nr. 1723/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af restitutionssatserne for visse produkter fra korn- og rissektoren, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I

17

Kommissionens forordning (EF) nr. 1724/2005 af 20. oktober 2005 om udstedelse af importlicenser for ris med oprindelse i AVS-staterne og de oversøiske lande og territorier, der er indgivet ansøgninger om i løbet af de fem første arbejdsdage af oktober 2005 i henhold til forordning (EF) nr. 638/2003

21

Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2005 af 20. oktober 2005 om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia

23

Kommissionens forordning (EF) nr. 1726/2005 af 20. oktober 2005 om ændring af de eksportrestitutioner for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1670/2005

25

Kommissionens forordning (EF) nr. 1727/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker til visse tredjelande i forbindelse med den 10. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1138/2005

27

Kommissionens forordning (EF) nr. 1728/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

28

Kommissionens forordning (EF) nr. 1729/2005 af 20. oktober 2005 om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation

30

Kommissionens forordning (EF) nr. 1730/2005 af 20. oktober 2005 om bud for udførsel af havre, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1438/2005 omhandlede licitation

31

Kommissionens forordning (EF) nr. 1731/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation

32

Kommissionens forordning (EF) nr. 1732/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld

33

Kommissionens forordning (EF) nr. 1733/2005 af 20. oktober 2005 om fastsættelse af produktionsrestitutioner i kornsektoren

34

*

Kommissionens direktiv 2005/70/EF af 20. oktober 2005 om ændring af Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for rester af visse pesticider i og på korn og visse produkter af animalsk og vegetabilsk oprindelse (
  1
  )

1

35

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens henstilling af 18. maj 2005 om grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til lovlige musiktjenester på nettet (
  1
  ) | 54 |
| | * | Kommissionens beslutning af 14. september 2005 om afslutning af regnskaberne for visse udbetalende organer i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige over udgifter, der for regnskabsåret 2003 blev finansieret af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen
  (meddelt under nummer K(2005) 3442) | 58 |
| | * | Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Republikken Korea | 62 |
| | * | Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om ændring af beslutning 2005/693/EF om visse beskyttelsesforanstaltninger over for aviær influenza i Rusland
  (meddelt under nummer K(2005) 4176)

   (
  1
  ) | 68 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens henstilling af 18. maj 2005 om grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til lovlige musiktjenester på nettet (
  1
  )

1

54

*

Kommissionens beslutning af 14. september 2005 om afslutning af regnskaberne for visse udbetalende organer i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige over udgifter, der for regnskabsåret 2003 blev finansieret af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen
  (meddelt under nummer K(2005) 3442)

(meddelt under nummer K(2005) 3442)

58

*

Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Republikken Korea

62

*

Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om ændring af beslutning 2005/693/EF om visse beskyttelsesforanstaltninger over for aviær influenza i Rusland
  (meddelt under nummer K(2005) 4176)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 4176)

1

68

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Rådets afgørelse 2005/722/EF af 17. oktober 2005 om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/428/FUSP (EUT L 272 af 18.10.2005) | 70 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 1695/2005 af 17. oktober 2005 om åbning af en løbende licitation med henblik på eksport af blød hvede fra det franske interventionsorgan (EUT L 272 af 18.10.2005) | 72 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Rådets afgørelse 2005/722/EF af 17. oktober 2005 om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/428/FUSP (EUT L 272 af 18.10.2005)

70

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 1695/2005 af 17. oktober 2005 om åbning af en løbende licitation med henblik på eksport af blød hvede fra det franske interventionsorgan (EUT L 272 af 18.10.2005)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1720/2005

af 20. oktober 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 20. oktober 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 51,0 |
| 204 | 46,9 |
| 999 | 49,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,6 |
| 999 | 88,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 72,8 |
| 388 | 69,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 75,4 |
| 999 | 68,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,0 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 216,6 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 171,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,5 |
| 400 | 97,3 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 46,2 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 54,4 |
| 800 | 189,3 |
| 804 | 71,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 69,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

51,0

204

46,9

999

49,0

0707 00 05

052

88,6

999

88,6

0709 90 70

052

78,4

999

78,4

0805 50 10

052

72,8

388

69,1

524

55,3

528

75,4

999

68,2

0806 10 10

052

92,0

400

200,0

508

216,6

624

178,2

999

171,7

0808 10 80

388

79,5

400

97,3

404

84,6

512

46,2

528

45,5

720

54,4

800

189,3

804

71,1

999

83,5

0808 20 50

052

92,5

388

57,1

720

60,0

999

69,9

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1721/2005

af 20. oktober 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 312/2001 om gennemførelsesbestemmelser for indførsel af olivenolie med oprindelse i Tunesien og om fravigelse af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 1476/95 og (EF) nr. 1291/2000

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets afgørelse 2005/720/EF af 20. september 2005 om indgåelse af en protokol til Euro-Middelhavsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union (1),

under henvisning til Rådets forordning nr. 136/66/EØF af 22. september 1966 om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 3, stk. 1, i protokol nr. 1 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (3) åbnes der et toldfrit toldkontingent for ubehandlet olivenolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90, som er fuldstændigt fremstillet i Tunesien, og som transporteres direkte fra dette land til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3, stk. 1, i protokol nr. 1 til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side (3) åbnes der et toldfrit toldkontingent for ubehandlet olivenolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90, som er fuldstændigt fremstillet i Tunesien, og som transporteres direkte fra dette land til Fællesskabet.

| (2) | For at tage hensyn til Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union er der i artikel 3, stk. 1, i den protokol, der blev godkendt ved afgørelse 2005/720/EF, fastsat en årlig forøgelse af nævnte kontingent på 700 t fra den 1. maj 2004. |
| --- | --- |

(2)

For at tage hensyn til Tjekkiets, Estlands, Cyperns, Letlands, Litauens, Ungarns, Maltas, Polens, Sloveniens og Slovakiets tiltrædelse af Den Europæiske Union er der i artikel 3, stk. 1, i den protokol, der blev godkendt ved afgørelse 2005/720/EF, fastsat en årlig forøgelse af nævnte kontingent på 700 t fra den 1. maj 2004.

| (3) | Der fastsættes i artikel 9 i protokollen, der blev godkendt ved afgørelse 2005/720/EF, en særlig metode til forhøjelse af toldkontingentet for 2004, som er baseret på en pro rata-beregning af basismængderne. |
| --- | --- |

(3)

Der fastsættes i artikel 9 i protokollen, der blev godkendt ved afgørelse 2005/720/EF, en særlig metode til forhøjelse af toldkontingentet for 2004, som er baseret på en pro rata-beregning af basismængderne.

| (4) | På grundlag af erfaringerne med forvaltningen af de toldkontingenter, der er underlagt en importlicensordning, er der behov for at modernisere medlemsstaternes meddelelser til Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af erfaringerne med forvaltningen af de toldkontingenter, der er underlagt en importlicensordning, er der behov for at modernisere medlemsstaternes meddelelser til Kommissionen.

| (5) | Kommissionen forordning (EF) nr. 312/2001 (4) bør derfor ændres tilsvarende. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen forordning (EF) nr. 312/2001 (4) bør derfor ændres tilsvarende.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fedtstoffer — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fedtstoffer —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 312/2001 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, stk. 1, affattes således:
  »1.   Fra den 1. januar hvert år kan toldkontingentet på 56 700 t for indførsel af ubehandlet olivenolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90 og udelukkende fremstillet i Tunesien og transporteret direkte fra dette land til EF, som er fastsat i artikel 3, stk. 1, i protokol nr. 1 til Euro-Middelhavsassocieringsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side, indføres toldfrit. Importlicenserne udstedes inden for rammerne af det kontingent, som er fastsat for hvert år«. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 1, affattes således:

»1.   Fra den 1. januar hvert år kan toldkontingentet på 56 700 t for indførsel af ubehandlet olivenolie henhørende under KN-kode 1509 10 10 og 1509 10 90 og udelukkende fremstillet i Tunesien og transporteret direkte fra dette land til EF, som er fastsat i artikel 3, stk. 1, i protokol nr. 1 til Euro-Middelhavsassocieringsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side, indføres toldfrit. Importlicenserne udstedes inden for rammerne af det kontingent, som er fastsat for hvert år«.

| 2) | Som artikel 1a indsættes:
  »Artikel 1a
  Toldkontingentet for 2005 forhøjes med 467 t, der er beregnet på grundlag af 2004, jf. artikel 9 i protokollen til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union.« |
| --- | --- |

2)

Som artikel 1a indsættes:

»Artikel 1a

Toldkontingentet for 2005 forhøjes med 467 t, der er beregnet på grundlag af 2004, jf. artikel 9 i protokollen til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Tunesiske Republik på den anden side for at tage hensyn til Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse af Den Europæiske Union.«

| 3) | I artikel 4, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:
  »Meddelelserne i første afsnit fremsendes elektronisk på den formular, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

3)

I artikel 4, stk. 3, tilføjes følgende afsnit:

»Meddelelserne i første afsnit fremsendes elektronisk på den formular, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. maj 2004.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 278 af 21.10.2005, s. 1.

1

(2)  EFT 172 af 30.9.1966, s. 3025/66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 865/2004 (EUT L 161 af 30.4.2004, s. 97).

2

(3)  EFT L 97 af 30.3.1998, s. 2.

3

(4)  EFT L 46 af 16.2.2001, s. 3. Ændret ved forordning (EF) nr. 406/2004 (EUT L 67 af 5.3.2004, s. 10).

4

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1722/2005

af 20. oktober 2005

om principperne for opgørelse af boligtjenester til brug i forbindelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) (1), særlig artikel 5, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det fremgår af artikel 2, stk. 7, i Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (2), at bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI) skal forstås som BNI beregnet af Kommissionen i overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem (ENS). Det europæiske nationalregnskabssystem fra 1995 (ENS 95), der afløste to tidligere systemer fra henholdsvis 1970 og 1979, blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (3) og nærmere beskrevet i bilaget hertil. BNI som opgjort i ENS 95 blev anvendt som beregningsgrundlag for egne indtægter med virkning fra budgetåret 2002. |
| --- | --- |

(1)

Det fremgår af artikel 2, stk. 7, i Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (2), at bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI) skal forstås som BNI beregnet af Kommissionen i overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem (ENS). Det europæiske nationalregnskabssystem fra 1995 (ENS 95), der afløste to tidligere systemer fra henholdsvis 1970 og 1979, blev indført ved Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (3) og nærmere beskrevet i bilaget hertil. BNI som opgjort i ENS 95 blev anvendt som beregningsgrundlag for egne indtægter med virkning fra budgetåret 2002.

| (2) | I Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom (4) er der fastlagt principper for opgørelse af boligtjenester med henblik på gennemførelse af bestemmelserne i artikel 1 i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (5). Der bør nu fastlægges et tilsvarende sæt principper med henblik på gennemførelse af bestemmelserne i artikel 1 i forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens beslutning 95/309/EF, Euratom (4) er der fastlagt principper for opgørelse af boligtjenester med henblik på gennemførelse af bestemmelserne i artikel 1 i Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser (5). Der bør nu fastlægges et tilsvarende sæt principper med henblik på gennemførelse af bestemmelserne i artikel 1 i forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra BNI-udvalget, der er nedsat ved forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra BNI-udvalget, der er nedsat ved forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 anvendes de i nærværende forordning fastlagte principper for opgørelse af boligtjenester.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne anvender stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger til opgørelse af produktionen af boligtjenester.

Medlemsstaterne anvender analyser i tabelform eller statistiske metoder til fastsættelse af signifikante stratifikationskriterier.

2.   Medlemsstaterne anvender de faktiske huslejer, der betales for retten til at benytte en umøbleret bolig i henhold til alle lejekontrakter for privatejede boliger, til opgørelse af imputerede huslejer.

Huslejer for møblerede boliger kan også anvendes, hvis de nedsættes med et beløb svarende til betalingen for anvendelsen af møblerne.

I lande, hvor private udlejningsboliger er en lille sektor, kan huslejer i den offentlige sektor forhøjet med et passende beløb undtagelsesvist anvendes til at udvide beregningsgrundlaget for imputerede huslejer.

Artikel 3

1.   I enkelte velbegrundede tilfælde kan medlemsstaterne anvende andre objektive metoder, f.eks. brugeromkostningsmetoden.

Anvendelse af brugeromkostningsmetoden til opgørelse af ejerboligers produktion skal ikke begrundes, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | udlejningsboliger i den private sektor udgør mindre end 10 % af boligmassen, og |
| --- | --- |

a)

udlejningsboliger i den private sektor udgør mindre end 10 % af boligmassen, og

| b) | forskellen mellem de huslejer, der betales i den private sektor, og andre huslejer er større end en faktor på tre. |
| --- | --- |

b)

forskellen mellem de huslejer, der betales i den private sektor, og andre huslejer er større end en faktor på tre.

2.   Senest tre år efter datoen for vedtagelsen af denne forordning tager BNI-udvalget brugeromkostningsmetodens virkemåde op til fornyet overvejelse.

Artikel 4

Medlemsstater, der anvender en fremgangsmåde med basisår, ekstrapolerer tallet fra et givet basisår ved hjælp af relevante mængde-, pris- og kvalitetsindikatorer.

Artikel 5

De nærmere principper for opgørelse af produktion, forbrug i produktionen og transaktioner med udlandet i forbindelse med boligtjenester findes i bilaget.

Artikel 6

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1.

1

(2)  EFT L 253 af 7.10.2000, s. 42

2

(3)  EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1267/2003 (EUT L 180 af 18.7.2003, s. 1).

3

(4)  EFT L 186 af 5.8.1995, s. 59.

4

(5)  EFT L 49 af 21.2.1989, s. 26. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

5

---

BILAG

I det følgende opstilles de nærmere principper for opgørelse af produktion, forbrug i produktionen og transaktioner med udlandet for så vidt angår boligtjenester til brug i forbindelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003.

1.   PRODUKTION AF BOLIGTJENESTER

1.1.   Grundlæggende metoder

Produktion af boligtjenester har man i nationalregnskaberne vedtaget at opgøre både på grundlag af udlejningsboliger og ejerboliger. Om værdiansættelsen af produktionen af boligtjenester hedder det i punkt 3.64 i det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 95): »Produktion af boligtjenester, der produceres af ejere af egen bolig, værdiansættes som den anslåede værdi af den leje (1), en lejer ville betale for samme bolig, idet der tages hensyn til faktorer som beliggenhed, faciliteter i nabolaget osv. samt selve boligens størrelse og kvalitet.« Der findes i princippet flere metoder til opgørelse af værdien af boligtjenester produceret af ejere af egen bolig, nemlig:

| — | stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger, der består i at kombinere oplysninger om boligmassen opdelt i forskellige strata med oplysninger om de faktiske huslejer, der betales i hvert stratum |
| --- | --- |

—

stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger, der består i at kombinere oplysninger om boligmassen opdelt i forskellige strata med oplysninger om de faktiske huslejer, der betales i hvert stratum

| — | brugeromkostningsmetoden, hvor der foretages særskilte opgørelser af forbrug i produktionen, forbrug af fast realkapital, andre produktionsskatter minus produktionssubsidier og nettooverskud af produktionen; produktionen af boligtjenester er summen af disse komponenter |
| --- | --- |

—

brugeromkostningsmetoden, hvor der foretages særskilte opgørelser af forbrug i produktionen, forbrug af fast realkapital, andre produktionsskatter minus produktionssubsidier og nettooverskud af produktionen; produktionen af boligtjenester er summen af disse komponenter

| — | selvangivelsesmetoden, hvor ejere af egen bolig anmodes om at anslå en potentiel leje for deres ejendom |
| --- | --- |

—

selvangivelsesmetoden, hvor ejere af egen bolig anmodes om at anslå en potentiel leje for deres ejendom

| — | administrative vurderingsmetoder, hvor en potentiel leje fastsættes af tredjemand, f.eks. af det offentlige til skatte- og afgiftsformål. |
| --- | --- |

—

administrative vurderingsmetoder, hvor en potentiel leje fastsættes af tredjemand, f.eks. af det offentlige til skatte- og afgiftsformål.

Stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejer er den foretrukne metode. Denne metode kan også anvendes til opgørelse af værdien af alle faktiske huslejer på grundlag af en stikprøve af faktiske huslejer og til opgørelse af værdien af boligtjenester i boliger, der udlejes gratis eller til en lav husleje (jf. afsnit 1.4.1 for nærmere oplysninger).

Brugeromkostningsmetoden bør kun anvendes på visse betingelser og kun for de strata af boligmassen, hvor der mangler oplysninger om faktiske huslejer eller disse er statistisk upålidelige.

Selvangivelsesmetoden bør ikke anvendes, da den har en meget subjektiv indflydelse på opgørelsen, hvilket skaber betydelig usikkerhed om resultaterne.

Administrative vurderingsmetoder kan give skæve resultater, især når de anvendes i relation til beskatning. For nogle strata foreligger der dog undertiden resultater fra objektive vurderingsmetoder. Disse resultater kan anvendes, hvis det kan påvises, at den pågældende metode er objektiv og resultaterne sammenlignelige.

Ved stratifikationsmetoden anvendes der oplysninger om faktiske huslejer for udlejningsboliger til opgørelse af lejeværdien for den samlede boligmasse. Dette kan betragtes som en ekstrapolation baseret på en pris-gange-mængde-fremgangsmåde. For at opnå en pålidelig opgørelse og tage behørigt hensyn til relative prisforskelle er det endvidere nødvendigt at foretage en stratificering af boligmassen. Derefter anvendes den gennemsnitlige faktiske leje for hvert stratum på alle boliger i det pågældende stratum. Hvis de disponible oplysninger hidrører fra stikprøveundersøgelser, vedrører ekstrapolationen både en del af udlejningsboligerne og alle ejerboliger. Den detaljerede fremgangsmåde til bestemmelse af huslejen for hvert stratum gennemføres almindeligvis for et basisår og ekstrapoleres derefter til de løbende år.

Den husleje, der skal anvendes på ejerboliger i forbindelse med stratifikationsmetoden, er den leje, der betales på det private marked for retten til at benytte en umøbleret bolig. Imputerede huslejer beregnes ved hjælp af huslejerne for umøblerede boliger i henhold til alle lejekontrakter indgået på det private marked. Huslejer i den private sektor, der ligger på et lavt niveau på grund af offentlig regulering, bør også indgå i beregningen.

Hvis oplysningerne hidrører fra lejeren, kan det være nødvendigt at korrigere den observerede husleje ved hertil at lægge et eventuelt huslejetilskud, som er betalt direkte til ejeren. Hvis stikprøven af observerede huslejer som beskrevet ovenfor ikke er tilstrækkelig stor, kan observerede huslejer for møblerede boliger også anvendes til at beregne imputerede huslejer, forudsat at de justeres for møbelkomponenten. Undtagelsesvist kan også forhøjede huslejer i den offentlige sektor anvendes. Lave huslejer for boliger, der udlejes til slægtninge eller ansatte, anvendes ikke (jf. afsnit 1.2.3 og 1.4.1 for nærmere oplysninger).

Stratifikationsmetoden kan også anvendes til ekstrapolation til alle udlejningsboliger. Den gennemsnitlige husleje til imputering kan være uegnet i nogle segmenter af lejemarkedet. F.eks. kan nedsatte huslejer for møblerede boliger eller forhøjede huslejer i den offentlige sektor være uegnede, når det gælder de tilsvarende faktiske udlejningsboliger. Dette problem kan løses ved at kombinere særskilte strata for faktisk udlejede møblerede eller almennyttige boliger med relevante gennemsnitlige huslejer.

I princippet bør huslejen ikke omfatte udgifter til varme, vand, elektricitet mv. Giver datakilderne ikke mulighed for dette, skal der være overensstemmelse mellem huslejer og forbrug i produktionen (jf. afsnit 2 for nærmere oplysninger).

Mangler der for visse strata af ejerboliger oplysninger om en repræsentativ faktisk husleje, kan dette i de fleste tilfælde afhjælpes ved ekstrapolation eller regression.

Et alternativ til den gængse stratifikationsmetode, der er baseret på ekstrapolation af de gennemsnitlige huslejer for hvert stratum, er anvendelsen af hedoniske regressionsmetoder. Disse metoder går kort fortalt ud på at anvende stikprøvedataene for udlejningsboliger til at fastsætte en pris for hvert enkelt boligkarakteristikum (størrelse, beliggenhed, altan mv.). Produktionsværdien beregnes ved at gange hvert karakteristikum ved (en repræsentativ stikprøve af) boligmassen med den hedoniske pris for det pågældende karakteristikum. Regressionsmetoder gør det muligt at tage højde for et stort antal variabler og kan være særdeles effektive, når der mangler observerede huslejer for visse strata.

Dette løser naturligvis ikke problemet i det ekstreme tilfælde, hvor alle boliger er ejerboliger, eller hvor der ikke findes et særligt udviklet lejemarked. Til en objektiv vurdering i sådanne tilfælde anvendes brugeromkostningsmetoden. Brugeromkostningsmetoden bør kun anvendes på ejerboliger.

Nærmere oplysninger om brugeromkostningsmetoden

Brugeromkostningsmetoden anvendes kun, når stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger ikke kan anvendes, fordi lejemarkedet ikke er repræsentativt.

Dette anses pr. konvention for at være tilfældet, når følgende to betingelser er opfyldt: 1) Antallet af udlejningsboliger i den private sektor udgør mindre end 10 % af det samlede antal boliger, og 2) forskellen mellem de huslejer, der betales i den private sektor, og andre huslejer er større end en faktor på tre. Selv om begge disse betingelser er opfyldt, kan et land alligevel vælge at anvende stratifikationsmetoden, forudsat at resultaterne er af tilstrækkelig god kvalitet. Når kun én eller ingen af betingelserne er opfyldt, anvendes stratifikationsmetoden, medmindre det kan påvises, at brugeromkostningsmetoden giver mere sammenlignelige resultater.

I forbindelse med brugeromkostningsmetoden er produktionen af boligtjenester lig med summen af forbrug i produktionen, forbrug af fast realkapital, andre produktionsskatter minus produktionssubsidier og nettooverskud af produktionen. For ejerboliger registreres der ikke forbrug af arbejdskraft i forbindelse med arbejde, der udføres af ejerne (2). Erfaringen viser, at forbrug af fast realkapital og nettooverskud af produktionen er de to største poster, der hver især udgør 30-40 % af produktionsværdien.

Forbrug af fast realkapital beregnes efter en metode med kumulerede investeringer (PIM-metoden) eller andre godkendte metoder. Der bør foreligge en særskilt opgørelse for ejerbenyttede beboelsesejendomme.

Nettooverskud af produktionen beregnes som et fast årligt realafkast på 2,5 % af nettoværdien af ejerboligmassen i løbende priser (genanskaffelsespriser). Realafkastet på 2,5 % beregnes af værdien af boligmassen i løbende priser, da der allerede er taget højde for stigningen i boligernes løbende værdi i forbindelse med PIM-metoden. Samme forrentning beregnes af værdien i løbende priser af den jord, hvorpå ejerboligerne er beliggende.

Værdien af jord i løbende priser kan være vanskelig at observere på årsbasis. Forholdet mellem jordens værdi og bygningernes værdi i forskellige strata kan beregnes på grundlag af en analyse af sammensætningen af priserne for nye huse og den tilhørende jord.

Senest tre år efter datoen for vedtagelsen af denne forordning tager BNI-udvalget ovennævnte elementer i brugeromkostningsmetoden op til fornyet overvejelse på grundlag af medlemsstaternes erfaringer.

1. princip:

Til opgørelse af produktionen af boligtjenester anvender medlemsstaterne stratifikationsmetoden baseret på faktiske huslejebetalinger enten ved direkte ekstrapolation eller ved hjælp af økonometrisk regression. For ejerboliger indebærer dette, at der anvendes oplysninger om faktiske huslejer for tilsvarende udlejningsboliger. Mangler der oplysninger om faktiske huslejer, eller er disse statistisk upålidelige, kan der i enkelte velbegrundede tilfælde anvendes andre objektive metoder, f.eks. brugeromkostningsmetoden. Opgørelse af ejerboligernes produktion ved hjælp af brugeromkostningsmetoden skal ikke begrundes yderligere, hvis følgende to betingelser er opfyldt: Udlejningsboliger i den private sektor udgør mindre end 10 % af boligmassen, og forskellen mellem de huslejer, der betales i den private sektor, og andre huslejer er større end en faktor på tre.

1.2.   Stratificering af boligmassen

1.2.1.   Faktorer, der har indflydelse på huslejeniveauet

Blandt de variabler, der har indflydelse på huslejeniveauet, er bl.a. de karakteristika, der kendetegner boligen og bygningen. For det første har boligens størrelse betydning, og det gælder både arealet og antallet af værelser. Jo større boligen er, desto højere vil huslejen være. Lejen pr. m2 har imidlertid tendens til at falde med boligens størrelse. For nogle kategorier af boliger (f.eks. lejligheder i hovedstæder) kan forholdet mellem prisen pr. m2 og boligens størrelse dog følge en U-formet kurve. En anden vigtig faktor er boligens faciliteter. Her kan nævnes variabler som badeværelse, altan/terrasse, specielle gulvbelægninger eller vægbeklædning, pejs, centralvarme, aircondition, specialglas i vinduerne og andre støj- eller varmeisolerende foranstaltninger, men også boligens indretning er relevant. Med hensyn til bygningen kan visse faciliteter have indflydelse, f.eks. garage, elevator, svømmebassin, (tag)have eller boligens placering i bygningen. Bygningens art (parcelhus, rækkehus, lejlighed), arkitektur, alder eller antallet af boliger i en bygning kan også påvirke huslejen.

Andre faktorer såsom omgivelserne spiller ind. Det er et velkendt fænomen, at der er forskel på huslejen, alt efter om boligen er beliggende i en by eller på landet. Afstanden til et økonomisk centrum eller landskabet (lavland, bjergområde) har en ikke uvæsentlig betydning. Hertil kommer, at faktorer som udsigt, omkringliggende grønne arealer, transportfaciliteter, forretninger, skoler eller et kvarters ry eller sikkerhed kan have indflydelse på den faktiske husleje.

En række andre variabler kan sammenfattes som socioøkonomiske faktorer. Det offentliges restriktioner eller støtte influerer f.eks. på huslejerne i de fleste lande. Endvidere kan huslejen påvirkes af lejekontraktens alder og form (midlertidig, permanent), antallet af beboere pr. bolig (bofællesskab), ejerforhold (det offentlige, boligforening, privatperson, arbejdsgiver) eller ejerens huslejepolitik.

Naturligvis kan mange andre variabler have indflydelse på huslejen, men hvis man skulle indsamle oplysninger om alle ovennævnte faktorer, ville spørgeskemaerne blive for omfattende. Man kan derfor overveje at anvende kapitalværdier til stratificeringen. Formålet med at anvende en boligs kapitalværdi er, at den afspejler alle boligens vigtigste karakteristika. Kapitalværdien kan derfor betragtes som en implicit stratificeringsfaktor. Det må være muligt at anvende forholdstallet kapitalværdi/faktisk husleje, især i de lande, hvor udlejningsboliger repræsenterer en forholdsvis lille del af boligmassen. Hvis dette tal er stabilt, vil man således kunne bestemme lejeværdien af boliger, som kun findes i sektoren for ejerboliger. Hertil kommer, at kapitalværdien også kan kombineres med »fysiske« stratificeringskriterier. I dette tilfælde antages kapitalværdien at afspejle de manglende »fysiske« stratificeringskriterier. Den kapitalværdi, der skal anvendes ved huslejeberegningen, skal under alle omstændigheder være baseret på en objektiv vurdering, som er fastsat for et ajourført referenceår.

I praksis varierer stratificeringen fra den ene medlemsstat til den anden både med hensyn til antallet af strata og de præcise definitionskriterier. Dette kunne umiddelbart forekomme problematisk, men det bør understreges, at visse grundlæggende kriterier såsom boligens størrelse og (geografiske) beliggenhed anvendes i næsten alle lande. Desuden vil egnetheden af andre karakteristika variere fra det ene land til det andet, og medlemsstaterne har selv de bedste forudsætninger for at fastlægge signifikante kriterier.

2. princip:

Til stratificeringen anvender medlemsstaterne vigtige oplysninger om boligerne. Det kan være de karakteristika, der kendetegner boligen og bygningen, oplysninger om omgivelserne eller socioøkonomiske faktorer. Herudover er det muligt at anvende tidssvarende kapitalværdier, hvis de er baseret på en objektiv vurdering.

1.2.2.   Udvælgelse af stratificeringskriterier

Stillet over for de forskellige karakteristika, der påvirker en boligs husleje, må man først og fremmest se på, hvilke variabler der har en signifikant indflydelse. En måde til at fastslå, hvilke variabler der er signifikante, er at foretage en analyse i tabelform af de foreliggende statistiske data. For at sikre en objektiv vurdering forekommer det hensigtsmæssigt at beregne variationerne i de faktiske huslejer inden for et stratum. Dette vil give incitament til mulige forbedringer i stratificeringen, således at man vælger strata på en sådan måde, at variansen i et stratum begrænses til et minimum. Det anbefales derfor at beregne variansen i hvert stratum i det mindste i de tilfælde, hvor stratificeringen influerer på både de faktiske og de imputerede huslejer.

En mere raffineret fremgangsmåde består i at anvende avancerede statistiske metoder, såsom (multiple) regressionsanalyser. Disse analyser gør det muligt at vurdere, hvilken indflydelse de enkelte variabler har, således at variationen i huslejerne kan henføres til bestemte karakteristika. Sammenfattende kan det siges, at en variabels forklaringsværdi kan kvantificeres ved hjælp af korrelationskoefficienten. Det er dermed muligt at rangordne karakteristikaene. Følgelig er det også lettere at finde frem til, hvor stratificeringen skal være mere detaljeret. Ved at kombinere de vigtigste variabler ved hjælp af multiple regressionsanalyser fremkommer deres generelle forklaringsværdi. Anvendelsen af avancerede statistiske metoder til udvælgelse af vigtige variabler betragtes som en effektiv måde at stratificere boligmassen på. Regressionsanalyser kan desuden anvendes direkte til opgørelse af huslejerne, f.eks. i form af hedoniske modeller. Analyserne er også et nyttigt redskab til estimering af den gennemsnitlige husleje for strata, hvor der ikke findes tilsvarende observationer i udlejningssektoren (tomme strata).

En yderligere fordel ved at vælge stratificeringskriterier på grundlag af avancerede statistiske metoder er, at man undgår at skulle fastsætte ensartede kriterier for alle lande. For at opnå sammenlignelige resultater er det tilstrækkeligt at rangordne de vigtigste kriterier i hvert land og fastsætte den nødvendige forklaringsværdi. Det er klart, at en sådan regressionsanalyse i høj grad afhænger af de tilgængelige statistiske data. I tilfælde, hvor omfanget af statistiske data er begrænset, kan den være et incitament til forbedringer.

Da oplysningerne om de forskellige variabler, der influerer på huslejerne, hovedsagelig afhænger af udviklingen af basisstatistikker, kan mulighederne for at anvende avancerede statistiske metoder på nuværende tidspunkt være begrænsede. Derfor anbefales en standardmetode, hvor medlemsstaterne anvender alle de signifikante kriterier, der kan udledes af analyser i tabelform. Som et minimum må man kræve, at størrelsen, beliggenheden og mindst én anden vigtig oplysning om en bolig skal anvendes ved stratificeringen af boligmassen. Ved stratificeringen skal der fremkomme mindst 30 celler. Opdelingen af boligmassen skal være relevant og repræsentativ for samtlige boliger. Der kan anvendes en avanceret statistisk metode til at bestemme de vigtigste forklarende variabler til udvælgelse af strata.

I praksis vil en medlemsstat måske foretrække at anvende færre variabler eller andre variabler end dem, der er foreskrevet ved standardmetoden. Dette kan accepteres, hvis en (multipel) regressionsanalyse viser en tilfredsstillende forklaringsværdi. For at sikre sammenlignelige resultater anbefales en korrelationskoefficient på mindst 70 %. Denne tærskelværdi er acceptabel, hvis der er tale om en stor stikprøve, hvor billige huslejer og huslejer, der sættes til nul, samt afvigende observationer er elimineret.

3. princip:

Medlemsstaterne anvender analyser i tabelform eller statistiske metoder til fastsættelse af signifikante stratificeringskriterier. Mindstekravet er at anvende størrelse, beliggenhed og mindst én anden vigtig oplysning om en bolig. Der skal opstilles mindst 30 celler, og der anvendes mellem mindst tre størrelsesklasser og to former for beliggenhed. Hvis der anvendes færre eller andre variabler, skal det forinden påvises, at den multiple korrelationskoefficient er på mindst 70 %.

1.2.3.   Faktiske og imputerede huslejer

Imputerede huslejer beregnes på grundlag af observerede faktiske huslejer. Til brug for imputeringen defineres huslejen som den pris, der betales for retten til at benytte en umøbleret bolig. For at leve op til denne definition skal de observerede huslejer eventuelt justeres.

Udgifter til varme, vand, elektricitet mv. medregnes normalt ikke, men det kan til tider være vanskeligt at skille dem ud i praksis. I overensstemmelse med værdiansættelsesreglerne i ENS angives produktionen af boligtjenester i basispriser.

Offentlig støtte har sandsynligvis stor betydning for observerede huslejer. En husholdning kan f.eks. i sin egenskab af forbruger have ret til offentlige tilskud (f.eks. boligydelser), der af administrative grunde betales direkte til ejeren. Den observerede husleje kan i så fald variere afhængigt af informationskilden. Hvis informationskilden er lejeren, kan det være nødvendigt at korrigere den observerede husleje ved at lægge et eventuelt huslejetilskud til igen.

Anvender man de faktiske huslejer til beregning af imputerede tal, kræver det afklaring af flere grundlæggende spørgsmål, som har indvirkning på harmoniseringen af dataene. Det første spørgsmål drejer sig om, hvorvidt alle faktiske huslejer eller kun huslejer i henhold til nye kontrakter skal indgå i denne beregning. Afhængigt af formålet kan der fremføres forskellige teoretiske argumenter til støtte for faktiske huslejer, der betales i henhold til nye kontrakter, kontrakter som er underskrevet i det år, boligen blev opført, eller »gennemsnitskontrakter«. Efter den generelle regel, hvor man anvender huslejen for lignende boliger, forekommer det ikke rimeligt at begrænse beregningsgrundlaget til huslejer i henhold til nye kontrakter. Da der anvendes »gennemsnitshuslejer« i forbindelse med udlejningsboliger, bør det samme gælde for ejerboliger. Hertil kommer, at en anden løsning sandsynligvis ville give anledning til store problemer i mange lande i forbindelse med anvendelsen af stratifikationsmetoden. Det må i korthed konkluderes, at imputerede huslejer beregnes ved hjælp af de gennemsnitlige faktiske huslejer fra alle lejekontrakter. Huslejer i den private sektor, som ligger på et lavt niveau på grund af offentlig regulering, bør derfor også indgå i beregningen af de gennemsnitlige huslejer.

Det andet spørgsmål drejer sig om, hvorvidt huslejer i den offentlige boligsektor kan anvendes til beregning af imputerede huslejer. Da ejerboliger i de fleste tilfælde er privatejede, bør der i princippet kun anvendes faktiske huslejer fra den private sektor til at beregne imputerede huslejer. Men hvis de foreliggende oplysninger om faktiske huslejer i den private boligsektor ikke er tilstrækkelige som beregningsgrundlag, kan huslejerne i den offentlige boligsektor undtagelsesvist anvendes, forudsat at de forhøjes i et sådant omfang, at de kan bruges i stedet for huslejer fra den private sektor.

Et yderligere spørgsmål vedrører anvendelsen af huslejer for møblerede boliger med henblik på at udvide grundlaget for beregningen af imputerede huslejer. Normalt beregnes en imputeret lejeværdi for ejerboliger på grundlag af lejen for umøblerede boliger. Derfor kan huslejer for møblerede boliger ikke anvendes direkte. For at sikre, at det rigtige beregningsgrundlag anvendes, nedsættes disse huslejer med et beløb svarende til betalingen for benyttelsen af møblerne.

4. princip:

Til beregning af imputerede huslejer forstås ved husleje den leje, der betales for retten til at benytte en umøbleret bolig. Hvis oplysningerne hidrører fra lejeren, kan det derfor være nødvendigt at korrigere den observerede husleje ved hertil at lægge et eventuelt huslejetilskud, som af administrative grunde betales direkte til ejeren. Til beregning af imputerede huslejer anvendes faktiske huslejer fra alle lejekontrakter for privatejede umøblerede boliger. Hvis det af statistiske grunde er nødvendigt, kan huslejerne i den offentlige boligsektor undtagelsesvist anvendes, forudsat at de forhøjes i et sådant omfang, at de kan bruges i stedet for huslejer fra den private sektor. På samme måde kan huslejer for møblerede boliger indgå i grundlaget for beregningen af imputerede huslejer efter fradrag af forskellen i huslejen for møblerede og umøblerede boliger.

1.3.   Datakilder til opgørelsen for basisåret og ekstrapolationsmetoder

1.3.1.   Boligmassen

Et væsentligt element i beregningen efter stratifikationsmetoden er oplysningerne om boligmassen. Disse oplysninger tjener som referenceramme for ekstrapolationen. I generel forstand består boligmassen af alle bygninger eller dele heraf, der anvendes som boliger. Afsnittet om særlige problemer indeholder nærmere enkeltheder herom. De vigtigste datakilder til kortlægning af boligmassen er bygningstællinger, administrative bygningsregistre og folketællinger. Det beregnede tal for basisåret opdateres herefter for at nå frem til tallet for det løbende år.

Med hensyn til boligmassen i basisåret forekommer bygningstællinger at være de mest uproblematiske og dækkende, især hvis de kombineres med en folketælling. Administrative bygningsregistre beror i stor udstrækning på juridiske procedurer, hvilket kan give anledning til usikkerhed om, hvorvidt f.eks. udvidelser, forbedringer, ombygninger og nedrivninger af bygninger er korrekt registreret. Anvender man de oplysninger, som husholdningerne giver i en folketælling, som grundlag for opgørelse af boligmassen, kan det volde problemer, fordi resultaterne ikke i tilstrækkeligt omfang tilgodeser sekundære boliger, som ikke er beboet på tællingsdagen.

5. princip:

Til opgørelse af boligmassen i basisåret anvender medlemsstaterne som udgangspunkt en bygningstælling, en folketælling eller et administrativt bygningsregister. Bygningstællinger giver almindeligvis den bedste dækning, mens anvendelsen af administrative bygningsregistre og folketællinger kræver omfattende og grundig kontrol, hvis der skal opnås udtømmende resultater.

1.3.2.   Faktiske huslejer

Det andet grundelement ved beregningen af produktionen af boligtjenester efter stratifikationsmetoden er de faktiske huslejer, der betales i udlejningssektoren. Oplysningerne om de faktiske huslejer i basisåret kan hidrøre fra en tælling (f.eks. en folketælling) eller fra en stikprøveundersøgelse som f.eks. en husstandsbudgetundersøgelse eller fra en særlig huslejeundersøgelse. I det første tilfælde er de faktiske huslejer sandsynligvis dækket fuldt ud, og beregningerne har kun indflydelse på størrelsen af de imputerede huslejer. I forbindelse med stikprøveundersøgelser påvirker beregningerne både de faktiske og de imputerede huslejer. Det er klart, at en tælling giver et bredt grundlag for pålidelige data, men husstandsbudgetundersøgelser betragtes normalt også som relativt pålidelige, især hvad angår basale varer. Differentieret bortfald er imidlertid et generelt problem i forbindelse med denne type undersøgelser. Hvis boligen betragtes som et luksusprodukt snarere end en basal vare, vil det påvirke resultaterne af beregningen i uønsket retning. Denne påvirkning bør neutraliseres. Et andet problem i forbindelse med husstandsbudgetundersøgelser er, at stikprøvestørrelsen i hvert fald i nogle lande er så lille, at det kan begrænse muligheden for at stratificere huslejerne. Under alle omstændigheder bør alle eksisterende supplerende kilder udnyttes i størst muligt omfang. Dette kan f.eks. være nødvendigt i lande, hvor en stor del af boligområdet er under offentlig kontrol, og hvor boliganvisningskontorerne skal fremlægge regnskaber. For løbende at forbedre resultaterne bør man endvidere undersøge mulighederne for at finde alternative kilder som f.eks. særlige huslejeundersøgelser.

6. princip:

Medlemsstaterne udnytter de mest generelle og mest pålidelige kilder til at udlede oplysninger om faktisk husleje pr. stratum, f.eks. en folketælling eller en husstandsundersøgelse. Det bør desuden overvejes, om der kan anvendes alternative kilder med henblik på at forbedre pålideligheden og dækningen og især stratificeringen.

1.3.3.   Ekstrapolation af basisårsresultater

Kun få medlemsstater råder over tilstrækkelige årlige data til hvert år at foretage nye fuldstændige beregninger af ejerboligernes produktion. I de fleste lande anvendes resultaterne for et givent år som referencedata. Disse resultater opdateres til estimering af tallet for det løbende år ved hjælp af indikatorer. Opdateringen kan foretages ved at anvende en kombineret indikator på hele produktionen i basisåret eller ved separat at ekstrapolere boligmassen og huslejen pr. stratum. Der kan almindeligvis forventes ensartede resultater, men der kan forekomme forskelle på grund af strukturelle forskydninger, f.eks. i forholdet mellem udlejningsboliger og ejerboliger. En separat beregning vil også gøre det muligt at foretage sandsynlighedskontrol.

Med hensyn til de anvendte indikatorer udledes mængdeindekset for det meste af byggeindustriens produktion. Prisindikatoren er derimod ofte baseret på huslejeindekset fra forbrugerprisindekset. Derved kan der opstå skævheder i de tilfælde, hvor antagelsen om, at de imputerede huslejer følger de generelle bevægelser, ikke er berettiget, f.eks. på grund af offentlig huslejekontrol. Det forekommer derfor tilrådeligt, at man til ekstrapolation af imputerede huslejer, ligesom i forbindelse med basisåret, anvender et prisindeks, der afspejler huslejeudviklingen i udlejningsboliger i den private sektor. Der gøres desuden opmærksom på, at prisindeksene normalt ikke tager højde for prisstigninger som følge af kvalitetsforbedringer. Prisindeksene skal derfor suppleres med en kvalitetsindikator, der afspejler forbedringer.

Endelig forekommer det hensigtsmæssigt at begrænse strukturelle ændringers indvirkning på resultaterne ved at begrænse ekstrapolationsperioden. Under hensyntagen til de relevante basisstatistikkers periodicitet forekommer det hensigtsmæssigt at fastsætte referencedata for boligmassen hvert tiende år, dvs. det normale interval mellem folketællinger. Endvidere bør referencedata for priselementet (husleje pr. stratum) fastsættes mindst hvert femte år, dvs. det sædvanlige interval mellem husstandsbudgetundersøgelser.

7. princip:

Hvis det ikke er muligt at foretage en komplet estimering af produktionen af boligtjenester hvert år, kan medlemsstaterne ekstrapolere tallet for et givent basisår ved hjælp af passende kvantitets-, pris- og kvalitetsindikatorer. Ekstrapolationen af boligmassen og den gennemsnitlige husleje udføres separat for hvert stratum. Ved ekstrapolationen skelnes der mellem beregninger vedrørende de faktiske huslejer og de imputerede huslejer. Om nødvendigt kan der anvendes færre strata til ekstrapolationen end ved basisårsberegningen. Til ekstrapolation af den imputerede husleje for ejerboliger i almindelighed anvendes et prisindeks, der afspejler huslejerne i den private sektor. Under alle omstændigheder må intervallerne for fastsættelse af referencedata for boligmassen ikke overstige ti år, og for priselementet må disse intervaller ikke overstige fem år. Er dette ikke muligt, skal der opnås tilsvarende kvalitet ved andre passende metoder.

1.4.   Særlige problemer

1.4.1.   Gratis og billige boliger

Ved indsamlingen af data om faktiske huslejer observeres der undertiden nulværdier eller meget lave værdier. I forbindelse med gratis boliger fører dette til den underlige situation, at boligtjenesten rent faktisk ydes, men uden (synlig) betaling. Det forekommer i sådanne tilfælde hensigtsmæssigt at korrigere den observerede faktiske nulværdi. En analog løsning forekommer logisk for billige boliger.

Ud over det offentliges interventioner er der andre grunde til, at der observeres gratis eller billige boliger. Et eksempel herpå er en ansat, som benytter en af arbejdsgiveren ejet bolig til nedsat husleje eller gratis. Dette kan omfatte alle former for ansatte, herunder husholdere eller vagter. I så fald korrigeres den faktiske husleje, og forskellen mellem den faktiske husleje og huslejen for en tilsvarende bolig betragtes som vederlag i naturalier (jf. ENS 95, punkt 4.04-4.06). En anden mulighed er, at boligerne udlejes gratis eller til en meget lav husleje til slægtninge eller venner. I så fald kan korrektionen foretages ved blot at omklassificere disse boliger fra udlejningsboliger til ejerboliger. Ligeledes forekommer det hensigtsmæssigt at foretage en korrektion i tilfælde af, at en lejer indbetaler et større beløb, dvs. hvis huslejen forudbetales for en periode, som er længere end en normal periode.

8. princip:

Den faktiske husleje i forbindelse med gratis og billige boliger korrigeres således, at den fulde boligtjeneste medregnes. Hverken billige huslejer eller huslejer, der sættes til nul, anvendes ukorrigeret til beregning af imputerede huslejer.

1.4.2.   Fritidsboliger

Fritidsboliger er alle former for fritidshuse som f.eks. weekendhuse, der anvendes i korte perioder mange gange i løbet af året, eller egentlige feriehuse, som ligger længere væk, og som anvendes i længere perioder, men kun få gange om året. Umiddelbart forekommer udlejede fritidsboliger uproblematiske, da den faktiske husleje betragtes som målestok for produktionen. Hvis oplysningerne om de faktiske huslejer er månedlige data, kan ekstrapolationen til hele året dog føre til overestimering, hvis der ikke tages hensyn til yderligere oplysninger om den gennemsnitlige benyttelsesperiode.

Til beregningen af en imputeret husleje for ejerbenyttede fritidsboliger vil den mest logiske fremgangsmåde være at stratificere disse boliger og anvende den relevante gennemsnitlige husleje pr. år for lignende faktisk udlejede boliger. Den årlige husleje afspejler implicit den gennemsnitlige benyttelsesperiode. Hvis der er problemer i forbindelse hermed, kan der anvendes en alternativ metode, som går ud på at indsamle oplysninger om fritidsboliger i et stratum og at anvende den gennemsnitlige husleje pr. år for faktisk udlejede fritidsboliger på ejerbenyttede boliger. For det tredje er det acceptabelt at anvende den samlede årlige husleje for almindelige boliger i samme geografiske stratum, når fritidsboligerne kun udgør en mindre del af boligmassen, eller når de ikke kan holdes adskilt fra andre boliger. Selv i forbindelse med egentlige feriehuse forekommer denne fremgangsmåde rimelig, når man tager hensyn til, at de altid står til rådighed for ejeren og også vil blive benyttet gratis af venner og slægtninge.

9. princip:

Fritidsboliger omfatter alle former for fritidshuse, som f.eks. weekendhuse eller egentlige feriehuse, som ligger længere væk. Til opgørelse af fritidsboligers produktion er det bedst at anvende de årlige gennemsnitshuslejer for lignende faciliteter. Den årlige husleje afspejler implicit den gennemsnitlige benyttelsesperiode. Stratificering kan forekomme ønskelig, men fritidsboliger kan også samles i ét stratum. Hvis fritidsboligerne udgør en meget lille del af boligmassen, kan den årlige husleje for almindelige boliger i samme geografiske stratum anvendes. I enkelte velbegrundede tilfælde, hvor der mangler oplysninger om faktiske huslejer for visse strata af fritidsboliger eller disse er statistisk upålidelige, kan andre objektive metoder, f.eks. brugeromkostningsmetoden, anvendes.

1.4.3.   Timeshareboliger

Ved timeshare sælger en ejendomsmægler retten til at opholde sig en bestemt periode hvert år i en bestemt bolig beliggende i et turistområde, ligesom ejendomsmægleren tager sig af administrationen af boligen. Denne ret er sikret ved et ejerbevis, som udstedes efter betalingen af et engangsbeløb. Dette bevis kan handles til markedsprisen. Endvidere erlægges periodiske betalinger til dækning af administrationsomkostningerne.

Det fremgår af ovenstående, at betalingen af engangsbeløbet betragtes som en investering, eftersom det udstedte bevis i mange henseender kan sidestilles med en aktie. Dette underbygges af, at køberen i det mindste i henhold til én medlemsstats lovgivning erhverver en reel rettighed. Derfor forekommer det hensigtsmæssigt at medregne dette beløb til immaterielle aktiver i nationalregnskabet. Herudover forekommer det logisk at betragte den gratis boligtjeneste som en dividende i naturalier, der betales af ejendomsmægleren.

Det grundlæggende problem består i, at der rent faktisk ydes en tjeneste i forbindelse med timeshareboligen, som ikke er inkluderet i økonomiens produktion. Logisk set kræver dette en korrektion. Forslaget om at acceptere de periodiske betalinger som en approksimation indebærer implicit, at der ikke foretages korrektion for boligtjenesten, da de periodiske betalinger dækker en anden form for tjenesteydelse, nemlig administrationsomkostninger. En anden teoretisk mulighed kunne være at betragte engangsbetalingen som en forudbetaling af tjenesteydelsen og at fordele den over de perioder, hvor boligen benyttes. Bortset fra de statistiske problemer med at omsætte denne model til praksis synes der at være noget selvmodsigende heri, da den implicitte fortolkning er køb af en tjenesteydelse og ikke erhvervelse af et aktiv.

En anden mulighed består i at udlede en approksimation af årlige faktiske huslejer for lignende boliger. Denne løsning underbygges af, at timeshareboliger er beliggende i turistområder sammen med faktisk udlejede ferielejligheder. Hvis der er problemer forbundet hermed, kan de to andre metoder, der er foreslået for fritidsboliger, også accepteres i forbindelse med timeshareboliger. Den imputerede husleje beregnes netto for at undgå dobbeltregning af de omkostninger, der allerede indgår i de periodiske betalinger.

10. princip:

Med hensyn til timeshareboliger anvendes samme fremgangsmåde som for fritidsboliger.

1.4.4.   Værelsesudlejning

I de fleste lande bor mange studerende i lejede værelser. Dette gælder også andre unge mennesker eller personer, som har et arbejde, der indebærer rejseaktiviteter. Hvis værelset er en del af en udlejningsbolig, dvs. at det er fremlejet, synes der ikke at være væsentlige problemer. Værelseslejen kan betragtes som et bidrag til den egentlige husleje, dvs. en overførsel mellem husholdninger. Hvis værelset derimod er en del af en ejerbolig, vil det være dobbeltregning at medregne både værelseslejen og den imputerede leje for hele boligen. Den korrekte løsning ville sandsynligvis være at betragte værelseslejen som betaling for den procentdel af boligen, som lejeren benytter, og at beregne en imputeret husleje for den resterende del. Dette er imidlertid ikke praktisk gennemførligt. I stedet for kunne man betragte huslejen som en overførsel, der indebærer, at man deler boligudgifterne. Dette ville kunne sidestilles med det første tilfælde, for så vidt som den faktiske værelsesleje betragtes som et bidrag til den imputerede leje for hele boligen. Som følge heraf vil det være nødvendigt at foretage en korrektion, hvis husholdningssektoren opdeles i grupper.

Et andet spørgsmål er, hvordan man skal betragte fremleje af flere værelser. I dette tilfælde foreslås det kun at tage værelseslejere i betragtning, når ejeren eller hovedlejeren fortsat benytter boligen. Ellers bør fremleje betragtes som en særskilt økonomisk aktivitet (boligtjeneste eller pension).

11. princip:

Leje, der betales for værelser i en bolig, betragtes som et bidrag til den egentlige husleje, så længe ejeren eller hovedlejeren fortsat benytter boligen.

1.4.5.   Tomme boliger

En udlejet bolig betragtes altid som benyttet, selv om lejeren vælger at bo et andet sted. I lighed med den generelle løsning, der er vedtaget for fritidsboliger og timeshareboliger, afspejler den årlige husleje implicit den gennemsnitlige benyttelsesperiode. Tomme boliger er derfor et problem, der kan begrænses til ikke-udlejede boliger, som ikke benyttes af ejeren, dvs. som er ledige med henblik på salg eller udlejning. I sådanne tilfælde ydes der ikke nogen boligtjeneste, hvorfor huslejen sættes til nul.

De nødvendige oplysninger om, hvorvidt en ikke-udlejet bolig er tom eller ej, kan baseres på ejerens eller naboernes udsagn. Hvis sådanne oplysninger ikke foreligger, kan tilstedeværelsen af møbler betragtes som et tegn på, at boligen benyttes. Umøblerede boliger kan derimod betragtes som tomme, da man vanskeligt kan forestille sig, at der produceres boligtjenester. Tomme boliger omfatter også boliger, der tages i besiddelse igen efter manglende opfyldelse af betalingsforpligtelserne, eller som er tomme for en kort periode, fordi boliganvisningskontoret ikke med det samme finder en ny lejer. Et grænsetilfælde er en tom bolig, der er fuldt møbleret, og som uden videre kan benyttes af ejeren. Her kan man indvende, at der ikke produceres boligtjenester, så længe boligen ikke rent faktisk benyttes af ejeren. Da tilfældet imidlertid kan sidestilles med en udlejet, men tom bolig, forekommer det passende at registrere en husleje. Derfor betragtes møblerede ejerboliger almindeligvis som benyttede.

Der kan stadig påløbe udgifter i forbindelse med en tom bolig, f.eks. løbende udgifter til vedligeholdelse, elektricitet, forsikring, skat mv. Disse medregnes som forbrug i produktionen, andre produktionsskatter mv. Ligesom for et foretagende, der ikke producerer tjenester, kan dette føre til en negativ værditilvækst.

12. princip:

For en ikke-udlejet bolig, der er klar til salg eller udlejning, sættes huslejen til nul. En møbleret ejerbolig betragtes generelt som en benyttet bolig.

1.4.6.   Garager

Da garager er en del af de faste bruttoinvesteringer, er det hensigtsmæssigt ikke blot at medregne udlejede garagers tjenester i økonomiens produktion, men også at beregne en imputeret produktion for ejerbenyttede garager. I begge tilfælde betragtes en garage som en bekvemmelighed på linje med boligens øvrige faciliteter. Dette bør også omfatte carporte og parkeringspladser, eftersom de må formodes at have samme funktion.

I ENS 95, punkt 3.64, hedder det: »For fritliggende garager, der anvendes af ejeren til eget brug i forbindelse med benyttelse af boligen, foretages der en lignende beregning. Der foretages ingen beregning for garager, der benyttes af deres private ejer for at kunne parkere i nærheden af arbejdspladsen.«

Der er almindeligvis flere ejerboliger end udlejningsboliger med garage. For at registrere denne strukturforskel korrekt forekommer det mest hensigtsmæssigt at anvende tilstedeværelsen af en garage som et stratificeringskriterium.

13. princip:

Garager og parkeringspladser til eget brug producerer tjenester, der medregnes som boligtjenester.

2.   FORBRUG I PRODUKTIONEN

Forbruget i produktionen skal være konsistent med produktionen. I overensstemmelse med klassifikationen af individuelt forbrug efter formål (COICOP) registreres udgifter til varme, vand, elektricitet mv. samt størsteparten af det vedligeholdelses- og reparationsarbejde, der udføres i forbindelse med boliger, separat og medregnes således ikke i produktionen af boligtjenester.

I praksis kan det dog være nødvendigt at betragte en række udgifter tillige med vedligeholdelse og reparation som en del af huslejen, når de ikke kan holdes adskilt. Dette vil ikke få indflydelse på BNI, hvis bruttoopgørelsen af forbruget i produktionen er konsistent med bruttoopgørelsen af produktionen.

Udgifter til reparation og vedligeholdelse opdeles i tre kategorier. For det første registreres forbedringer af eksisterende faste aktiver, som er betydelig mere omfattende end almindelig vedligeholdelse og reparation, som faste bruttoinvesteringer (ENS 95, punkt 3.107).

For det andet betragtes udgifter, som ejere af egen bolig afholder til indretning, vedligeholdelse og reparation af boligen, og som ikke normalt udføres af lejere, som forbrug i produktionen af boligtjenester (ENS 95, punkt 3.77).

Endelig medregnes rengøring, indretning og vedligeholdelse af boligen, for så vidt som disse aktiviteter også er almindelige for lejere, ikke i produktionen (ENS 95, punkt 3.09). Udgifterne til disse aktiviteter registreres direkte som husholdningernes udgifter til konsum. I henhold til ENS 95, punkt 3.76, omfatter husholdningernes udgifter til konsum bl.a. materialer til småreparationer i boligen og indretning af en art, der almindeligvis udføres af lejere såvel som ejere.

Heraf følger, at ejerboligers forbrug i produktionen omfatter de samme former for almindelig vedligeholdelse og reparation, som normalt vil blive betragtet som ejerens forbrug i produktionen i forbindelse med lignende udlejningsboliger. Udgifter til vedligeholdelse og reparation, som normalt foretages af lejere, betragtes som husholdningernes udgifter til konsum for både lejere og ejere af egen bolig.

Forbrug i produktionen i forbindelse med almindelig vedligeholdelse og reparation af ejerboliger kan udledes af direkte statistiske kilder såsom husstandsbudgetundersøgelser. Hvis forholdet mellem ejerboligers forbrug i produktionen og selve produktionen afviger meget fra det samme forhold i udlejningssektoren, undersøges årsagerne hertil. Hvis forskellen skyldes kvalitetsforskelle, f.eks. en forskel i niveauet for den almindelige vedligeholdelse af i øvrigt sammenlignelige boliger, justeres de imputerede huslejer i overensstemmelse hermed.

Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) medregnes under forbrug i produktionen, jf. Rådets forordning (EF) nr. 448/98 (3). Dette omfatter også husholdningernes forbrug i produktionen i deres egenskab af boligejere for så vidt angår boliglån.

Som anført i afsnit 1.4.5 kan tomme boliger føre til forbrug i produktionen. Det understreges, at man generelt bør undgå dobbeltregning af forbrug i produktionen i forbindelse med boliger, der ejes af arbejdsgiveren.

14. princip:

Forbrug i produktionen opgøres i overensstemmelse med definitionen af produktion af boligtjenester. I de to elementer medregnes normalt ikke udgifter til varme, vand, elektricitet mv. Hvis man af praktiske grunde ønsker en anden fremgangsmåde, kan dette accepteres, når blot det ikke får indflydelse på BNP og BNI.

3.   TRANSAKTIONER MED UDLANDET

I henhold til ENS 95 (punkt 1.30 og 2.15) betragtes ikke-residente enheder som fiktive residente enheder i deres egenskab af ejere af jord eller bygninger på landets økonomiske område, men kun hvad angår transaktioner vedrørende jord og bygninger.

Dette betyder, at den tjeneste, der produceres i forbindelse med en bolig, der ejes af en ikke-resident, medregnes i produktionen i det land, hvor boligen er beliggende. Er der tale om en ejerbolig, der tilhører en ikke-resident, registreres lejeværdien som eksport af boligtjenester og som primær indkomst betalt til udlandet (ENS 95, punkt 3.142 og 4.60).

For så vidt angår boliger i udlandet, der tilhører residenter, hedder det i ENS 95, punkt 3.64: »Lejeværdien af ejerboliger i udlandet som f.eks. ferieboliger registreres ikke som en del af den indenlandske produktion, men som import af tjenester og som primær indkomst fra udlandet.«

Almindeligvis giver det ikke anledning til væsentlige problemer, at den ejendom, der ejes af en ikke-resident, faktisk udlejes til en resident, eftersom der kan observeres en pengestrøm, som vil blive registreret på betalingsbalancen. Boliger, der ejes og benyttes af udlændinge, registreres separat. Boligejerens nationalitet er ikke et tilstrækkeligt kriterium til sondring mellem en resident og ikke-resident. Fritidsboliger, der ejes af udlændinge, har formentlig størst betydning i denne forbindelse. Det ville derfor være ønskeligt at nå frem til en aftale mellem de berørte medlemsstater vedrørende oplysninger om antallet af ikke-residente boligejere. Der er en generel mangel på oplysninger om ikke-residente ejere af egen bolig. Der foreligger endnu færre oplysninger om residenter, der ejer fritidsboliger i udlandet. For at undgå inkonsistens bør en medlemsstat, der fradrager primær indkomst for boliger benyttet af ikke-residente ejere, også lægge primær indkomst til for boliger i udlandet, der ejes og benyttes af residenter.

Timeshareboliger er i denne forbindelse et særligt problem. Da en sådan bolig kan være benyttet af forskellige landes residenter i løbet af samme regnskabsperiode, forekommer det næsten umuligt at foretage en direkte henførsel til oprindelseslandet. Sammenlignelige resultater kan opnås ved en mere praktisk gennemførlig fremgangsmåde. Først henføres værditilvæksten (den imputerede værdi), som timeshareboligerne producerer, til ejerenhedens oprindelsesland. Derefter kan ejerenheden anmodes om at give oplysninger om timeshareejernes oprindelseslande, der kan anvendes som en fordelingsnøgle.

15. princip:

I henhold til ENS 95 bidrager alle boliger beliggende inden for en medlemsstats økonomiske område til dens BNP. Nettooverskuddet af produktionen, som ikke-residenter modtager i deres egenskab af ejere af jord og bygninger i det pågældende land, registreres som formueindkomst til udlandet og fratrækkes derfor BNP ved beregningen af BNI (og omvendt). Ved »nettooverskud af produktionen« forstås nettooverskuddet af produktionen fra faktiske og imputerede huslejer. En medlemsstat, der fradrager formueindkomst for boliger benyttet af ikke-residente ejere, bør også lægge formueindkomst til for boliger i udlandet, der ejes og benyttes af residenter.

---

(1)  Gælder ikke for denne sprogversion.

(2)  Teoretisk kan ejere af egen bolig, individuelt eller kollektivt, have husholdere uden at involvere andre statistiske enheder såsom boligselskaber eller hjemmeservicevirksomheder. Er dette tilfældet, skal der i produktionen efter brugeromkostningsmetoden indgå et tillæg for aflønning af ansatte.

(3)  EFT L 58 af 27.2.1998, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003.

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/17

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1723/2005

af 20. oktober 2005

om fastsættelse af restitutionssatserne for visse produkter fra korn- og rissektoren, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1785/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for ris (2), særlig artikel 14, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1784/2003 og artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1785/2003 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i hver af de to forordninger, og priserne inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1784/2003 og artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1785/2003 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i hver af de to forordninger, og priserne inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 hvad angår eksportrestitutionsordningen og kriterier for fastsættelse af restitutionsbeløbet for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af traktatens bilag I (3), præciseres det, for hvilke af disse produkter der skal fastsættes en restitutionssats, der gælder ved disse produkters udførsel i form af varer, som er anført i bilag III til forordning (EF) nr. 1784/2003 eller i bilag IV til forordning (EF) nr. 1785/2003. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 hvad angår eksportrestitutionsordningen og kriterier for fastsættelse af restitutionsbeløbet for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af traktatens bilag I (3), præciseres det, for hvilke af disse produkter der skal fastsættes en restitutionssats, der gælder ved disse produkters udførsel i form af varer, som er anført i bilag III til forordning (EF) nr. 1784/2003 eller i bilag IV til forordning (EF) nr. 1785/2003.

| (3) | I henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1043/2005 fastsættes restitutionssatsen hver måned pr. 100 kg af hvert af de pågældende basisprodukter. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1043/2005 fastsættes restitutionssatsen hver måned pr. 100 kg af hvert af de pågældende basisprodukter.

| (4) | Hvis der forudfastsættes høje restitutionssatser, er der risiko for, at de forpligtelser, der indgås om restitutioner, der kan ydes ved udførsel af landbrugsprodukter, der er iblandet varer uden for traktatens bilag I, ikke kan opfyldes. Der bør derfor træffes beskyttelsesforanstaltninger i disse situationer, uden at indgåelsen af langfristede kontrakter dermed forhindres. Fastsættelse af en særlig restitutionssats for forudfastsættelse af restitutioner er en foranstaltning, der kan sikre, at disse forskellige målsætninger bliver opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

Hvis der forudfastsættes høje restitutionssatser, er der risiko for, at de forpligtelser, der indgås om restitutioner, der kan ydes ved udførsel af landbrugsprodukter, der er iblandet varer uden for traktatens bilag I, ikke kan opfyldes. Der bør derfor træffes beskyttelsesforanstaltninger i disse situationer, uden at indgåelsen af langfristede kontrakter dermed forhindres. Fastsættelse af en særlig restitutionssats for forudfastsættelse af restitutioner er en foranstaltning, der kan sikre, at disse forskellige målsætninger bliver opfyldt.

| (5) | Som følge af ordningen mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om Fællesskabets eksport af pastaprodukter til De Forenede Stater, der godkendtes ved Rådets afgørelse 87/482/EØF (4), er det nødvendigt at differentiere restitutionen for varer henhørende under KN-kode 1902 11 00 og 1902 19 alt efter varernes bestemmelsessted. |
| --- | --- |

(5)

Som følge af ordningen mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om Fællesskabets eksport af pastaprodukter til De Forenede Stater, der godkendtes ved Rådets afgørelse 87/482/EØF (4), er det nødvendigt at differentiere restitutionen for varer henhørende under KN-kode 1902 11 00 og 1902 19 alt efter varernes bestemmelsessted.

| (6) | I henhold til artikel 15, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 skal der fastsættes en nedsat eksportrestitutionssats, idet der tages hensyn til produktionsrestitutionen i henhold til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 (5) for det anvendte basisprodukt i den periode, hvor varerne anses for fremstillet. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 15, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 skal der fastsættes en nedsat eksportrestitutionssats, idet der tages hensyn til produktionsrestitutionen i henhold til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 (5) for det anvendte basisprodukt i den periode, hvor varerne anses for fremstillet.

| (7) | Spiritusholdige drikkevarer anses for at være mindre følsomme over for prisen på korn, der anvendes ved fremstillingen heraf. I protokol nr. 19 til akten om Danmarks, Irlands og Det Forenede Kongeriges tiltrædelse bestemmes det imidlertid, at der skal vedtages de nødvendige foranstaltninger for at lette anvendelsen af korn fra Fællesskabet til fremstilling af spiritus på basis af korn. Den restitutionssats, der skal anvendes for korn, der udføres i form af spiritusholdige drikkevarer, bør derfor justeres. |
| --- | --- |

(7)

Spiritusholdige drikkevarer anses for at være mindre følsomme over for prisen på korn, der anvendes ved fremstillingen heraf. I protokol nr. 19 til akten om Danmarks, Irlands og Det Forenede Kongeriges tiltrædelse bestemmes det imidlertid, at der skal vedtages de nødvendige foranstaltninger for at lette anvendelsen af korn fra Fællesskabet til fremstilling af spiritus på basis af korn. Den restitutionssats, der skal anvendes for korn, der udføres i form af spiritusholdige drikkevarer, bør derfor justeres.

| (8) | Forvaltningskomitéen for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(8)

Forvaltningskomitéen for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Restitutionssatserne for de i bilag I til forordning (EF) nr. 1043/2005 og de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1784/2003 eller i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1785/2003 anførte basisprodukter, som udføres i form af varer, der er anført henholdsvis i bilag III til forordning (EF) nr. 1784/2003 eller i bilag IV til forordning (EF) nr. 1785/2003, fastsættes som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 96.

2

(3)  EUT L 172 af 5.7.2005, s. 24.

3

(4)  EFT L 275 af 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  EFT L 159 af 1.7.1993, s. 112. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1584/2004 (EUT L 280 af 31.8.2004, s. 11).

5

---

BILAG

Restitutionssatser fra 21. oktober 2005 for visse produkter fra korn- og rissektoren, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Varebeskrivelse (2) | Restitutionssats pr. 100 kg af basisproduktet |
| i tilfælde af forudfastsættelse af restitutionerne | i andre tilfælde |
| 1001 10 00 | Hård hvede: | | |
| – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under KN-kode 1902 11 og 1902 19 til Amerikas Forenede Stater | — | — |
| – i andre tilfælde | — | — |
| 1001 90 99 | Blød hvede og blandsæd af hvede og rug: | | |
| – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under KN-kode 1902 11 og 1902 19 til Amerikas Forenede Stater | — | — |
| – i andre tilfælde: | | |
| – – såfremt artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 finder anvendelse (3) | — | — |
| – – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4) | — | — |
| – – i andre tilfælde | — | — |
| 1002 00 00 | Rug | — | — |
| 1003 00 90 | Byg | | |
| – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4) | — | — |
| – i andre tilfælde | — | — |
| 1004 00 00 | Havre | — | — |
| 1005 90 00 | Majs, anvendt i form af: | | |
| – stivelse: | | |
| – – såfremt artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 finder anvendelse (3) | 2,492 | 2,492 |
| – – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – – i andre tilfælde | 3,282 | 3,282 |
| – glucose, glucosesirup, maltodextrin, maltodextrinsirup under KN-kode 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 og 2106 90 55 (5): | | |
| – – såfremt artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 finder anvendelse (3) | 1,672 | 1,672 |
| – – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4) | 0,765 | 0,765 |
| – – i andre tilfælde | 2,462 | 2,462 |
| – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – andre varer (også i uforarbejdet stand) | 3,282 | 3,282 |
| Kartoffelstivelse henhørende under KN-kode 1108 13 00, som ligestilles med et produkt, der er fremstillet ved forarbejdning af majs: | | |
| – såfremt artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 finder anvendelse (3) | 1,936 | 1,936 |
| – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4) | 1,020 | 1,020 |
| – i andre tilfælde | 3,282 | 3,282 |
| ex 1006 30 | Sleben ris: | | |
| – rundkornet | — | — |
| – middelkornet | — | — |
| – langkornet ris | — | — |
| 1006 40 00 | Brudris | — | — |
| 1007 00 90 | Sorghum, undtagen hybridsorghum, til udsæd | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Varebeskrivelse (2)

Restitutionssats pr. 100 kg af basisproduktet

i tilfælde af forudfastsættelse af restitutionerne

i andre tilfælde

1001 10 00

Hård hvede:

– for så vidt angår udførsel af varer henhørende under KN-kode 1902 11 og 1902 19 til Amerikas Forenede Stater

—

—

– i andre tilfælde

—

—

1001 90 99

Blød hvede og blandsæd af hvede og rug:

– for så vidt angår udførsel af varer henhørende under KN-kode 1902 11 og 1902 19 til Amerikas Forenede Stater

—

—

– i andre tilfælde:

– – såfremt artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 finder anvendelse (3)

—

—

– – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4)

—

—

– – i andre tilfælde

—

—

1002 00 00

Rug

—

—

1003 00 90

Byg

– for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4)

—

—

– i andre tilfælde

—

—

1004 00 00

Havre

—

—

1005 90 00

Majs, anvendt i form af:

– stivelse:

– – såfremt artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 finder anvendelse (3)

2,492

2,492

– – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4)

1,020

1,020

– – i andre tilfælde

3,282

3,282

– glucose, glucosesirup, maltodextrin, maltodextrinsirup under KN-kode 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 og 2106 90 55 (5):

– – såfremt artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 finder anvendelse (3)

1,672

1,672

– – for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4)

0,765

0,765

– – i andre tilfælde

2,462

2,462

– for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4)

1,020

1,020

– andre varer (også i uforarbejdet stand)

3,282

3,282

Kartoffelstivelse henhørende under KN-kode 1108 13 00, som ligestilles med et produkt, der er fremstillet ved forarbejdning af majs:

– såfremt artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 finder anvendelse (3)

1,936

1,936

– for så vidt angår udførsel af varer henhørende under pos. 2208 (4)

1,020

1,020

– i andre tilfælde

3,282

3,282

ex 1006 30

Sleben ris:

– rundkornet

—

—

– middelkornet

—

—

– langkornet ris

—

—

1006 40 00

Brudris

—

—

1007 00 90

Sorghum, undtagen hybridsorghum, til udsæd

—

—

---

(1)  De i bilaget anførte satser finder med virkning fra den 1. oktober 2004 ikke anvendelse ved udførsel til Bulgarien, og de finder med virkning fra den 1. februar 2005 ikke anvendelse ved udførsel til Det Schweiziske Forbund eller til Fyrstendømmet Liechtenstein af de varer, der er anført i tabel I og II i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972.

(2)  Hvad angår landbrugsprodukter fremstillet ved forarbejdning af et basisprodukt og/eller et produkt, der er ligestillet hermed, anvendes de koefficienter, der er angivet i bilag V til Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005.

(3)  De pågældende varer henhører under KN-kode 3505 10 50.

(4)  Varer, der er anført i bilag III til forordning (EF) nr. 1784/2003 eller omhandlet i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 2825/93 (EFT L 258 af 16.10.1993, s. 6).

(5)  For sirup henhørende under KN-kode 1702 30 99, 1702 40 90 og 1702 60 90, fremstillet ved blanding af glucosesirup og fructosesirup, ydes kun eksportrestitution for glucosesirup.

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1724/2005

af 20. oktober 2005

om udstedelse af importlicenser for ris med oprindelse i AVS-staterne og de oversøiske lande og territorier, der er indgivet ansøgninger om i løbet af de fem første arbejdsdage af oktober 2005 i henhold til forordning (EF) nr. 638/2003

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2286/2002 af 10. december 2002 om ordninger for landbrugsprodukter og varer fremstillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1706/98 (1),

under henvisning til Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (»associeringsafgørelse«) (2),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 638/2003 af 9. april 2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2286/2002 og Rådets afgørelse 2001/822/EF for så vidt angår ordningen for indførsel af ris med oprindelse i stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og oversøiske lande og territorier (OLT) (3), særlig artikel 17, stk. 2, og

ud fra følgende betragtning:

En gennemgang af de mængder, der blev indgivet ansøgninger for under tranchen for oktober 2005, viser, at der bør udstedes licenser for de ansøgte mængder, alt efter tilfældet nedsat med en procentsats, og at der bør fastsættes mængder, der kan overføres til følgende tranche —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   For de ansøgninger om importlicenser for ris, der er indgivet i de fem første arbejdsdage i oktober 2005 efter forordning (EF) nr. 638/2003 og meddelt Kommissionen, udstedes der licenser for de mængder, der er anført i ansøgningerne, der kan nedsættes med procentsatserne i bilaget.

2.   De mængder, der kan overføres, er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 348 af 21.12.2002, s. 5.

1

(2)  EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 93 af 10.4.2003, s. 3.

3

---

BILAG

Nedsættelsesprocentsatser, der skal anvendes på de mængder, som der er ansøgt om for tranchen for oktober 2005, og som er gældende for 2005

| Oprindelse/produkt | Nedsættelsesprocentsats for tranchen for oktober 2005 | Endelig procentsats gældende for kontigentet for 2005 |
| --- | --- | --- |
| Nederlandske Antiller og Aruba | Mindst udviklede OLT | Nederlandske Antiller og Aruba | Mindst udviklede OLT |
| OLT (artikel 10, stk. 1, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 638/2003)






  — | KN-kode 1006 |

Oprindelse/produkt

Nedsættelsesprocentsats for tranchen for oktober 2005

Endelig procentsats gældende for kontigentet for 2005

Nederlandske Antiller og Aruba

Mindst udviklede OLT

Nederlandske Antiller og Aruba

Mindst udviklede OLT

OLT (artikel 10, stk. 1, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 638/2003)

—

KN-kode 1006

0

0

49,38

6,50

| Oprindelse/produkt | Nedsættelsesprocentsats for tranchen for oktober 2005 | Endelig procentsats gældende for kontigentet for 2005 |
| --- | --- | --- |
| AVS (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 638/2003)






  — | KN-kode 1006 10 21 til 1006 10 98, 1006 20 og 1006 30 |

Oprindelse/produkt

Nedsættelsesprocentsats for tranchen for oktober 2005

Endelig procentsats gældende for kontigentet for 2005

AVS (artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 638/2003)

—

KN-kode 1006 10 21 til 1006 10 98, 1006 20 og 1006 30

—

100

AVS (artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 638/2003)

| — | KN-kode 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

KN-kode 1006 40 00

0

23,10

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1725/2005

af 20. oktober 2005

om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2286/2002 af 10. december 2002 om ordningen for landbrugsprodukter og varer fremstillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1706/98 (2),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2247/2003 af 19. december 2003 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser i oksekødssektoren til Rådets forordning (EF) nr. 2286/2002 om ordningen for landbrugsprodukter og visse varer fremstillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne (3), særlig artikel 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med artikel 1 i forordning (EF) nr. 2247/2003 åbnes der mulighed for udstedelse af importlicenser for produkter fra oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia. Indførslerne må imidlertid ikke overstige de mængder, som er fastsat for hvert af disse eksporterende tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Med artikel 1 i forordning (EF) nr. 2247/2003 åbnes der mulighed for udstedelse af importlicenser for produkter fra oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia. Indførslerne må imidlertid ikke overstige de mængder, som er fastsat for hvert af disse eksporterende tredjelande.

| (2) | De licensansøgninger, der er indgivet fra den 1. til den 10. oktober 2005, udtrykt som udbenet kød, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2247/2003, overstiger for produkter med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia ikke de disponible mængder for disse lande. Det er derfor muligt at udstede importlicenser for de mængder, der er anmodet om licens for. |
| --- | --- |

(2)

De licensansøgninger, der er indgivet fra den 1. til den 10. oktober 2005, udtrykt som udbenet kød, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2247/2003, overstiger for produkter med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia ikke de disponible mængder for disse lande. Det er derfor muligt at udstede importlicenser for de mængder, der er anmodet om licens for.

| (3) | De restmængder, for hvilke der kan ansøges om licenser fra den 1. november 2005, bør fastsættes, uden at den samlede mængde på 52 100 t overskrides. |
| --- | --- |

(3)

De restmængder, for hvilke der kan ansøges om licenser fra den 1. november 2005, bør fastsættes, uden at den samlede mængde på 52 100 t overskrides.

| (4) | Det bør understreges, at denne forordning ikke tilsidesætter bestemmelserne i Rådets direktiv 72/462/EØF af 12. december 1972 om sundhedsmæssige og veterinærpolitimæssige problemer i forbindelse med indførsel af kvæg, svin, får og geder samt fersk kød og kødprodukter fra tredjelande (4) — |
| --- | --- |

(4)

Det bør understreges, at denne forordning ikke tilsidesætter bestemmelserne i Rådets direktiv 72/462/EØF af 12. december 1972 om sundhedsmæssige og veterinærpolitimæssige problemer i forbindelse med indførsel af kvæg, svin, får og geder samt fersk kød og kødprodukter fra tredjelande (4) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Nedenstående medlemsstater udsteder den 21. oktober 2005 importlicenser for produkter fra oksekødssektoren, udtrykt som udbenet kød, med oprindelse i visse stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet for nedenstående mængder og oprindelseslande:

| | Det Forenede Kongerige:






  — | 160 t med oprindelse i Botswana |
| --- | --- | --- |

Det Forenede Kongerige:

—

160 t med oprindelse i Botswana

| — | 350 t med oprindelse i Namibia |
| --- | --- |

—

350 t med oprindelse i Namibia

| | Tyskland:






  — | 350 t med oprindelse i Namibia. |
| --- | --- | --- |

Tyskland:

—

350 t med oprindelse i Namibia.

Artikel 2

Der kan i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2247/2003 indgives licensansøgninger i løbet af de ti første dage af november 2005 for følgende mængder udbenet oksekød:

| Botswana: | 12 226 t |
| --- | --- |
| Kenya: | 142 t |
| Madagaskar: | 7 579 t |
| Swaziland: | 3 337 t |
| Zimbabwe: | 9 100 t |
| Namibia: | 3 605 t. |

Botswana:

12 226 t

Kenya:

142 t

Madagaskar:

7 579 t

Swaziland:

3 337 t

Zimbabwe:

9 100 t

Namibia:

3 605 t.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1899/2004 (EUT L 328 af 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EFT L 348 af 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  EUT L 333 af 20.12.2003, s. 37. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1118/2004 (EUT L 217 af 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  EFT L 302 af 31.12.1972, s. 28. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/25

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1726/2005

af 20. oktober 2005

om ændring af de eksportrestitutioner for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1670/2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 27, stk. 5, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1670/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1670/2005 (2).

| (2) | Da de oplysninger, som Kommissionen for øjeblikket råder over, er meget forskellige fra dem, der fandtes på tidspunktet for vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1670/2005, bør disse restitutioner ændres — |
| --- | --- |

(2)

Da de oplysninger, som Kommissionen for øjeblikket råder over, er meget forskellige fra dem, der fandtes på tidspunktet for vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1670/2005, bør disse restitutioner ændres —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De i forordning (EF) nr. 1260/2001 fastsatte eksportrestitutioner for de produkter, som omhandles i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1670/2005, i uforarbejdet stand og ikke denaturerede, ændres til de beløb, der er angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 269 af 14.10.2005, s. 8.

2

---

BILAG

ÆNDREDE BELØB FOR EKSPORTRESTITUTIONER FOR HVIDT SUKKER OG RÅSUKKER I UFORARBEJDET STAND, DER SKAL ANVENDES FRA DEN 21. OKTOBER 2005 (1)

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto | 0,3744 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:







  S00 | : | Alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre områder, proviantering og bestemmelsessteder, der ligestilles med eksport fra EU) undtagen Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien og Montenegro (inklusive Kosovo som defineret i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, bortset fra sukker, der er tilsat de produkter, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 2201/96 (EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29). |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saccharose × 100 kg produkt netto

0,3744

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

S00

:

Alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre områder, proviantering og bestemmelsessteder, der ligestilles med eksport fra EU) undtagen Albanien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina, Serbien og Montenegro (inklusive Kosovo som defineret i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, bortset fra sukker, der er tilsat de produkter, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 2201/96 (EFT L 297 af 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Fra den 1. februar 2005 finder de i bilaget anførte satser ikke anvendelse i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2005/45/EF af 22. december 2004 om indgåelse og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdede landbrugsprodukter (EUT L 23 af 26.1.2005, s. 17).

(2)  Dette beløb gælder for råsukker med en udbyttesats på 92 %. Hvis udbyttesatsen for det eksporterede råsukker er forskellig fra 92 %, beregnes restitutionsbeløbet efter bestemmelserne i artikel 28, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1260/2001.

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/27

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1727/2005

af 20. oktober 2005

om fastsættelse af det maksimale restitutionsbeløb ved udførsel af hvidt sukker til visse tredjelande i forbindelse med den 10. dellicitation under den løbende licitation omhandlet i forordning (EF) nr. 1138/2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 27, stk. 5, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2005 af 15. juli 2005 om en løbende licitation for produktionsåret 2005/06 med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker (2) foranstaltes dellicitationer med henblik på eksport af dette sukker til visse tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1138/2005 af 15. juli 2005 om en løbende licitation for produktionsåret 2005/06 med henblik på fastsættelse af en eksportafgift og/eller eksportrestitution for hvidt sukker (2) foranstaltes dellicitationer med henblik på eksport af dette sukker til visse tredjelande.

| (2) | I henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1138/2005 fastsættes der i påkommende tilfælde for den pågældende dellicitation et maksimalt restitutionsbeløb især under hensyntagen til situationen og den forventede udvikling på markedet for sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1138/2005 fastsættes der i påkommende tilfælde for den pågældende dellicitation et maksimalt restitutionsbeløb især under hensyntagen til situationen og den forventede udvikling på markedet for sukker i Fællesskabet og på verdensmarkedet.

| (3) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker — |
| --- | --- |

(3)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sukker —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For den 10. dellicitation for hvidt sukker, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1138/2005, fastsættes maksimumseksportrestitutionen til 39,694 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 185 af 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/28

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1728/2005

af 20. oktober 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 1784/2003 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 1784/2003 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (2). |
| --- | --- |

(2)

Restitutionerne skal fastsættes under hensyntagen til de elementer, der er nævnt i artikel 1 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (2).

| (3) | Restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til fremstilling af de pågældende varer. Disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Restitutionen for mel, grove gryn og fine gryn af hvede og rug skal beregnes under hensyntagen til de kornmængder, der er nødvendige til fremstilling af de pågældende varer. Disse mængder er fastsat i forordning (EF) nr. 1501/95.

| (4) | Situationen på verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differentieres efter deres bestemmelsessted. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på verdensmarkedet eller visse markeder kan nødvendiggøre, at restitutionen for visse varer differentieres efter deres bestemmelsessted.

| (5) | Restitutionen skal fastsættes mindst en gang om måneden. Den kan ændres inden for dette tidsrum. |
| --- | --- |

(5)

Restitutionen skal fastsættes mindst en gang om måneden. Den kan ændres inden for dette tidsrum.

| (6) | Anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for korn, særlig på noteringerne eller priserne på disse produkter inden for Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget. |
| --- | --- |

(6)

Anvendelsen af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for korn, særlig på noteringerne eller priserne på disse produkter inden for Fællesskabet og på verdensmarkedet, fører til at fastsætte restitutionen til de beløb, som er angivet i bilaget.

| (7) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(7)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Eksportrestitutionerne ved udførsel i uforarbejdet stand af de i artikel 1, litra a), b) og c), i forordning (EF) nr. 1784/2003 nævnte produkter, undtagen malt, fastsættes til de i bilaget angivne beløb.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

2

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 20. oktober 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for korn, mel, grove gryn og fine gryn af hvede eller rug

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 11,59 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,83 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,98 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,22 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.







  C01 | : | Alle tredjelande undtagen Albanien, Bulgarien, Rumænien, Kroatien, Bosnien og Hercegovina, Serbien og Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Liechtenstein og Schweiz. |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

11,59

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,83

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,98

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,22

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.

C01

:

Alle tredjelande undtagen Albanien, Bulgarien, Rumænien, Kroatien, Bosnien og Hercegovina, Serbien og Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Liechtenstein og Schweiz.

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/30

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1729/2005

af 20. oktober 2005

om bud for udførsel af byg, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over restitutionen ved udførsel af byg til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over restitutionen ved udførsel af byg til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1058/2005 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte, at licitationen skal være uden virkning. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte, at licitationen skal være uden virkning.

| (3) | Under henvisning til bl.a. kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution. |
| --- | --- |

(3)

Under henvisning til bl.a. kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De bud, der er meddelt fra den 14. til den 20. oktober 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation over restitutionen ved udførsel af byg, skal være uden virkning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174 af 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/31

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1730/2005

af 20. oktober 2005

om bud for udførsel af havre, der er meddelt inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1438/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 7,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (2), særlig artikel 7,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1438/2005 af 2. september 2005 om en særlig interventionsforanstaltning for havre i Finland og Sverige i produktionsåret 2005/06 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over eksportrestitutionen for havre, der er produceret i Finland og Sverige til eksport fra Finland og Sverige til alle tredjelande med undtagelse af Bulgarien, Norge, Rumænien og Schweiz, blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1438/2005. |
| --- | --- |

(1)

En licitation over eksportrestitutionen for havre, der er produceret i Finland og Sverige til eksport fra Finland og Sverige til alle tredjelande med undtagelse af Bulgarien, Norge, Rumænien og Schweiz, blev åbnet ved forordning (EF) nr. 1438/2005.

| (2) | Under henvisning til bl.a. kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution. |
| --- | --- |

(2)

Under henvisning til bl.a. kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95 bør der ikke fastsættes nogen maksimumsrestitution.

| (3) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(3)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De bud, der er meddelt fra den 14. til den 20. oktober 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1438/2005 omhandlede licitation over restitutionen ved udførsel af havre, skal være uden virkning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1431/2003 (EUT L 203 af 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUT L 228 af 3.9.2005, s. 5.

3

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/32

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1731/2005

af 20. oktober 2005

om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over restitutionen ved udførsel af blød hvede til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over restitutionen ved udførsel af blød hvede til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1059/2005 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen.

| (3) | Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For bud, der meddeles den 14. til den 20. oktober 2005 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportrestitutionen for blød hvede til 8,46 EUR/t.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174 af 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/33

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1732/2005

af 20. oktober 2005

om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til protokol 4 om bomuld knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1050/2001 (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1051/2001 af 22. maj 2001 om støtte til bomuldsproduktioner (2), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes der regelmæssigt en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på grundlag af den konstaterede verdensmarkedspris for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Dette historiske forhold er fastlagt i artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (3). Hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes således, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes der regelmæssigt en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på grundlag af den konstaterede verdensmarkedspris for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Dette historiske forhold er fastlagt i artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (3). Hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes således, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris.

| (2) | I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste af de udbud og noteringer på verdensmarkedet, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens. Ved denne fastsættelse tages der hensyn til et gennemsnit af udbuddene og noteringerne konstateret på en eller flere repræsentative europæiske børser for et produkt leveret cif en havn i Fællesskabet fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel. Der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art. Disse justeringer er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste af de udbud og noteringer på verdensmarkedet, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens. Ved denne fastsættelse tages der hensyn til et gennemsnit af udbuddene og noteringerne konstateret på en eller flere repræsentative europæiske børser for et produkt leveret cif en havn i Fællesskabet fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel. Der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art. Disse justeringer er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1591/2001.

| (3) | Anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau — |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes til 22,214 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EFT L 210 af 3.8.2001, s. 10. Ændret ved forordning (EF) nr. 1486/2002 (EFT L 223 af 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/34

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1733/2005

af 20. oktober 2005

om fastsættelse af produktionsrestitutioner i kornsektoren

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 8, stk. 2,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 af 30. juni 1993 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 og (EØF) nr. 1418/76 for så vidt angår ordningerne med produktionsrestitutioner for korn og ris (2) fastlægges betingelserne for ydelse af produktionsrestitutioner. Beregningsgrundlaget er fastsat i forordningens artikel 3. De således beregnede restitutioner, om nødvendigt differentieret for kartoffelstivelse, skal fastsættes en gang om måneden, og de kan ændres, hvis priserne for majs og/eller hvede varierer betydeligt. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EØF) nr. 1722/93 af 30. juni 1993 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 og (EØF) nr. 1418/76 for så vidt angår ordningerne med produktionsrestitutioner for korn og ris (2) fastlægges betingelserne for ydelse af produktionsrestitutioner. Beregningsgrundlaget er fastsat i forordningens artikel 3. De således beregnede restitutioner, om nødvendigt differentieret for kartoffelstivelse, skal fastsættes en gang om måneden, og de kan ændres, hvis priserne for majs og/eller hvede varierer betydeligt.

| (2) | De produktionsrestitutioner, der fastsættes ved nærværende forordning, bør justeres med de i bilag II til forordning (EØF) nr. 1722/93 anførte koefficienter med henblik på at fastlægge det nøjagtige beløb, der skal betales. |
| --- | --- |

(2)

De produktionsrestitutioner, der fastsættes ved nærværende forordning, bør justeres med de i bilag II til forordning (EØF) nr. 1722/93 anførte koefficienter med henblik på at fastlægge det nøjagtige beløb, der skal betales.

| (3) | Forvaltningskomitéen for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(3)

Forvaltningskomitéen for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Den restitution, udtrykt pr. ton stivelse, der er nævnt i artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1722/93, fastsættes til:

| a) | 0 EUR/t for majs-, hvede-, byg- og havrestivelse |
| --- | --- |

a)

0 EUR/t for majs-, hvede-, byg- og havrestivelse

| b) | 8,32 EUR/t for kartoffelstivelse. |
| --- | --- |

b)

8,32 EUR/t for kartoffelstivelse.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 21. oktober 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EFT L 159 af 1.7.1993, s. 112. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1548/2004 (EUT L 280 af 31.8.2004, s. 11).

2

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/35

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/70/EF

af 20. oktober 2005

om ændring af Rådets direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for så vidt angår maksimalgrænseværdier for rester af visse pesticider i og på korn og visse produkter af animalsk og vegetabilsk oprindelse

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 76/895/EØF af 23. november 1976 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i frugt og grøntsager (1), særlig artikel 5,

under henvisning til Rådets direktiv 86/362/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på korn (2), særlig artikel 10,

under henvisning til Rådets direktiv 86/363/EØF af 24. juli 1986 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for indholdet af pesticidrester i og på levnedsmidler af animalsk oprindelse (3), særlig artikel 10,

under henvisning til Rådets direktiv 90/642/EØF af 27. november 1990 om fastsættelse af maksimalgrænseværdier for pesticidrester på og i visse produkter af vegetabilsk oprindelse, herunder frugt og grøntsager (4), særlig artikel 7,

under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (5), særlig artikel 4, stk. 1, litra f), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Følgende eksisterende aktive stoffer er blevet optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF: glyphosat ved Kommissionens direktiv 2001/99/EF (6), chlorpropham ved Kommissionens direktiv 2004/20/EF (7) samt bromoxynil og ioxinyl ved Kommissionens direktiv 2004/58/EF (8). |
| --- | --- |

(1)

Følgende eksisterende aktive stoffer er blevet optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF: glyphosat ved Kommissionens direktiv 2001/99/EF (6), chlorpropham ved Kommissionens direktiv 2004/20/EF (7) samt bromoxynil og ioxinyl ved Kommissionens direktiv 2004/58/EF (8).

| (2) | Følgende nye aktive stoffer er blevet optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF: dimethenamid-P og flurtamon ved Kommissionens direktiv 2003/84/EF (9), propoxycarbazon og zoxamid ved Kommissionens direktiv 2003/119/EF (10), flazasulfuron og pyraclostrobin ved Kommissionens direktiv 2004/30/EF (11), quinoxyfen ved Kommissionens direktiv 2004/60/EF (12) og mepanipyrim ved Kommissionens direktiv 2004/62/EF (13). |
| --- | --- |

(2)

Følgende nye aktive stoffer er blevet optaget i bilag I til direktiv 91/414/EØF: dimethenamid-P og flurtamon ved Kommissionens direktiv 2003/84/EF (9), propoxycarbazon og zoxamid ved Kommissionens direktiv 2003/119/EF (10), flazasulfuron og pyraclostrobin ved Kommissionens direktiv 2004/30/EF (11), quinoxyfen ved Kommissionens direktiv 2004/60/EF (12) og mepanipyrim ved Kommissionens direktiv 2004/62/EF (13).

| (3) | Optagelsen af disse aktive stoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF var baseret på en vurdering af de forelagte oplysninger om de foreslåede anvendelsesformål. Nogle medlemsstater har forelagt oplysninger om anvendelsesformålet i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF. De foreliggende oplysninger er blevet gennemgået og er tilstrækkelige til, at der kan fastsættes visse maksimalgrænseværdier. |
| --- | --- |

(3)

Optagelsen af disse aktive stoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF var baseret på en vurdering af de forelagte oplysninger om de foreslåede anvendelsesformål. Nogle medlemsstater har forelagt oplysninger om anvendelsesformålet i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF. De foreliggende oplysninger er blevet gennemgået og er tilstrækkelige til, at der kan fastsættes visse maksimalgrænseværdier.

| (4) | EF-maksimalgrænseværdierne og de værdier, der anbefales af Codex Alimentarius, fastsættes og vurderes efter tilsvarende procedurer. Der findes et antal Codex-maksimalgrænseværdier for chlorpropham og glyphosat. Der er allerede fastsat EF-maksimalgrænseværdier i direktiv 76/895/EØF for chlorpropham (Rådets direktiv 82/528/EØF (14)) og i direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for glyphosat (Rådets direktiv 1998/82/EF (15)). De er taget med i betragtning ved fastsættelsen af de maksimalgrænseværdier, der berøres af ændringerne ved nærværende direktiv. Der er ikke taget hensyn til Codex-maksimalgrænseværdier, der vil blive anbefalet trukket tilbage i nær fremtid. De maksimalgrænseværdier, der er baseret på Codex-maksimalgrænseværdier, er blevet vurderet med hensyn til risiciene for forbrugerne. Der er ikke fastslået nogen risiko ved anvendelse af de toksikologiske endpoints, der er baseret på undersøgelser, som Kommissionen har kendskab til. |
| --- | --- |

(4)

EF-maksimalgrænseværdierne og de værdier, der anbefales af Codex Alimentarius, fastsættes og vurderes efter tilsvarende procedurer. Der findes et antal Codex-maksimalgrænseværdier for chlorpropham og glyphosat. Der er allerede fastsat EF-maksimalgrænseværdier i direktiv 76/895/EØF for chlorpropham (Rådets direktiv 82/528/EØF (14)) og i direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for glyphosat (Rådets direktiv 1998/82/EF (15)). De er taget med i betragtning ved fastsættelsen af de maksimalgrænseværdier, der berøres af ændringerne ved nærværende direktiv. Der er ikke taget hensyn til Codex-maksimalgrænseværdier, der vil blive anbefalet trukket tilbage i nær fremtid. De maksimalgrænseværdier, der er baseret på Codex-maksimalgrænseværdier, er blevet vurderet med hensyn til risiciene for forbrugerne. Der er ikke fastslået nogen risiko ved anvendelse af de toksikologiske endpoints, der er baseret på undersøgelser, som Kommissionen har kendskab til.

| (5) | I Kommissionens reviderede vurderingsrapporter, der blev udarbejdet med henblik på optagelse af de pågældende aktive stoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF, fastsættes den accepterede daglige indtagelse (ADI) og eventuelt den akutte referencedosis (ARfD) for de pågældende stoffer. Forbrugernes eksponering for fødevarer behandlet med de pågældende aktive stoffer er blevet vurderet efter de gældende fællesskabsprocedurer. Det er desuden sket under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af WHO (16), og udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Planter (17) om den anvendte metodologi. Det konkluderes, at de foreslåede maksimalgrænseværdier ikke vil medføre overskridelse af ADI eller ARfD. |
| --- | --- |

(5)

I Kommissionens reviderede vurderingsrapporter, der blev udarbejdet med henblik på optagelse af de pågældende aktive stoffer i bilag I til direktiv 91/414/EØF, fastsættes den accepterede daglige indtagelse (ADI) og eventuelt den akutte referencedosis (ARfD) for de pågældende stoffer. Forbrugernes eksponering for fødevarer behandlet med de pågældende aktive stoffer er blevet vurderet efter de gældende fællesskabsprocedurer. Det er desuden sket under hensyntagen til de retningslinjer, der er offentliggjort af WHO (16), og udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Planter (17) om den anvendte metodologi. Det konkluderes, at de foreslåede maksimalgrænseværdier ikke vil medføre overskridelse af ADI eller ARfD.

| (6) | For at beskytte forbrugerne mod at blive eksponeret for restkoncentrationer ved uautoriseret anvendelse af plantebeskyttelsesmidler bør der fastsættes midlertidige maksimalgrænseværdier svarende til bestemmelsesgrænseværdien for de pågældende produkt-/pesticidkombinationer. |
| --- | --- |

(6)

For at beskytte forbrugerne mod at blive eksponeret for restkoncentrationer ved uautoriseret anvendelse af plantebeskyttelsesmidler bør der fastsættes midlertidige maksimalgrænseværdier svarende til bestemmelsesgrænseværdien for de pågældende produkt-/pesticidkombinationer.

| (7) | Fastsættelsen af midlertidige EF-maksimalgrænseværdier er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsætte midlertidige maksimalgrænseværdier for de pågældende stoffer i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF og i henhold til dets bilag VI. Fire år anses for at være en tilstrækkelig lang periode til at fastsætte yderligere anvendelsesformål for de pågældende aktive stoffer. Derefter bør de midlertidige maksimalgrænseværdier gå over til at være definitive. |
| --- | --- |

(7)

Fastsættelsen af midlertidige EF-maksimalgrænseværdier er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan fastsætte midlertidige maksimalgrænseværdier for de pågældende stoffer i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF og i henhold til dets bilag VI. Fire år anses for at være en tilstrækkelig lang periode til at fastsætte yderligere anvendelsesformål for de pågældende aktive stoffer. Derefter bør de midlertidige maksimalgrænseværdier gå over til at være definitive.

| (8) | Det er derfor nødvendigt, at alle maksimalgrænseværdier, der hidrører fra anvendelse af disse plantebeskyttelsesmidler, optages eller erstattes i bilagene til direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for at muliggøre den nødvendige kontrol med overholdelsen af forbud mod anvendelser af dem og for at beskytte forbrugerne. Maksimalgrænseværdier, der allerede er fastsat i bilagene til disse direktiver, bør ændres. Hvor der ikke tidligere er blevet fastsat maksimalgrænseværdier, bør sådanne nu fastsættes for første gang. |
| --- | --- |

(8)

Det er derfor nødvendigt, at alle maksimalgrænseværdier, der hidrører fra anvendelse af disse plantebeskyttelsesmidler, optages eller erstattes i bilagene til direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF for at muliggøre den nødvendige kontrol med overholdelsen af forbud mod anvendelser af dem og for at beskytte forbrugerne. Maksimalgrænseværdier, der allerede er fastsat i bilagene til disse direktiver, bør ændres. Hvor der ikke tidligere er blevet fastsat maksimalgrænseværdier, bør sådanne nu fastsættes for første gang.

| (9) | Glyphosat anvendes som ester eller salt. Når der er tale om glyphosattrimesiumsalt, er restkoncentrationen af trimethylsulfoniumkation ligeledes af toksikologisk relevans. Det er derfor nødvendigt også at fastsætte maksimalgrænseværdier for denne kation. |
| --- | --- |

(9)

Glyphosat anvendes som ester eller salt. Når der er tale om glyphosattrimesiumsalt, er restkoncentrationen af trimethylsulfoniumkation ligeledes af toksikologisk relevans. Det er derfor nødvendigt også at fastsætte maksimalgrænseværdier for denne kation.

| (10) | Bestemmelserne i direktiv 76/895/EØF om maksimalgrænseværdier for chlorpropham, bør derfor udgå. |
| --- | --- |

(10)

Bestemmelserne i direktiv 76/895/EØF om maksimalgrænseværdier for chlorpropham, bør derfor udgå.

| (11) | Direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 76/895/EØF, 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (12) | De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(12)

De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I bilag II til direktiv 76/895/EØF udgår oplysningerne vedrørende chlorpropham.

Artikel 2

I direktiv 86/362/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Oplysningerne i bilag I til nærværende direktiv vedrørende bromoxynil, chlorpropham, dimethenamid-P, flazasulfuron, flurtamon, ioxinyl, mepanipyrim, propoxycarbazon, pyraclostrobin, quinoxyfen, trimethylsulfoniumkation og zoxamid indsættes i del A i bilag II. |
| --- | --- |

1)

Oplysningerne i bilag I til nærværende direktiv vedrørende bromoxynil, chlorpropham, dimethenamid-P, flazasulfuron, flurtamon, ioxinyl, mepanipyrim, propoxycarbazon, pyraclostrobin, quinoxyfen, trimethylsulfoniumkation og zoxamid indsættes i del A i bilag II.

| 2) | I del A i bilag II erstattes oplysningerne om glyphosat af teksten i bilag II til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

2)

I del A i bilag II erstattes oplysningerne om glyphosat af teksten i bilag II til nærværende direktiv.

Artikel 3

I direktiv 86/363/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Oplysningerne i bilag III til nærværende direktiv vedrørende bromoxynil, chlorpropham, ioxinyl, pyraclostrobin, quinoxyfen og trimethylsulfoniumkation indsættes i del A i bilag II. |
| --- | --- |

1)

Oplysningerne i bilag III til nærværende direktiv vedrørende bromoxynil, chlorpropham, ioxinyl, pyraclostrobin, quinoxyfen og trimethylsulfoniumkation indsættes i del A i bilag II.

| 2) | I del B i bilag II erstattes oplysningerne om glyphosat af teksten i bilag IV til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

2)

I del B i bilag II erstattes oplysningerne om glyphosat af teksten i bilag IV til nærværende direktiv.

Artikel 4

I direktiv 90/642/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Oplysningerne i bilag V til nærværende direktiv vedrørende bromoxynil, chlorpropham, dimethenamid-P, flazasulfuron, flurtamon, ioxinyl, mepanipyrim, propoxycarbazon, pyraclostrobin, quinoxyfen, trimethylsulfoniumkation og zoxamid indsættes i bilag II. |
| --- | --- |

1)

Oplysningerne i bilag V til nærværende direktiv vedrørende bromoxynil, chlorpropham, dimethenamid-P, flazasulfuron, flurtamon, ioxinyl, mepanipyrim, propoxycarbazon, pyraclostrobin, quinoxyfen, trimethylsulfoniumkation og zoxamid indsættes i bilag II.

| 2) | I bilag II erstattes oplysningerne om glyphosat af teksten i bilag VI til nærværende direktiv. |
| --- | --- |

2)

I bilag II erstattes oplysningerne om glyphosat af teksten i bilag VI til nærværende direktiv.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 21. april 2006 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 21. april 2007.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 6

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 7

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 340 af 9.12.1976, s. 26. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2003/118/EF (EUT L 327 af 16.12.2003, s. 25).

1

(2)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 37. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2005/48/EF (EUT L 219 af 24.8.2005, s. 29).

2

(3)  EFT L 221 af 7.8.1986, s. 43. Senest ændret ved direktiv 2005/48/EF.

3

(4)  EFT L 350 af 14.12.1990, s. 71. Senest ændret ved direktiv 2005/48/EF .

4

(5)  EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/34/EF (EUT L 125 af 18.5.2005, s. 5).

5

(6)  EFT L 304 af 21.11.2001, s. 14.

6

(7)  EUT L 70 af 9.3.2004, s. 32.

7

(8)  EUT L 120 af 24.4.2004, s. 26.

8

(9)  EUT L 247 af 30.9.2003, s. 20. Ændret ved direktiv 2004/64/EF (EUT L 125 af 28.4.2004, s. 42).

9

(10)  EUT L 325 af 12.12.2003, s. 41.

10

(11)  EUT L 77 af 13.3.2004, s. 50.

11

(12)  EUT L 120 af 24.4.2004, s. 39. Ændret ved direktiv 2004/97/EF (EUT L 301 af 28.9.2004, s. 53).

12

(13)  EUT L 125 af 28.4.2004, s. 38.

13

(14)  EFT L 234 af 9.8.1982, s. 1.

14

(15)  EFT L 290 af 29.10.1998, s. 25.

15

(16)  Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues (revised), prepared by the GEMS/Food Programme in collaboration with the Codex Committee on Pesticide Residues, offentliggjort af Verdenssundhedsorganisationen i 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

16

(17)  Den Videnskabelige Komité for Planters udtalelse om spørgsmål vedrørende ændring af bilagene til Rådets direktiv 86/362/EØF, 86/363/EØF og 90/642/EØF af 14. juli 1998 (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

17

---

BILAG I

| Pesticidrester | Maksimalgrænseværdi i mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| bromoxynil og estere deraf udtrykt som bromoxynil | 0,10 (2) Majs
  0,05 (1)
   (2) Andet korn |
| chlorpropham (chlorpropham og 3-chloranilin udtrykt som chlorpropham) | 0,02 (1)
   (2)

  KORN |
| dimethenamid-P, inklusive andre beslægtede isomerblandinger (summen af isomerer) | 0,01 (1)
   (2)

  KORN |
| flazasulfuron | 0,02 (1)
   (2)

  KORN |
| flurtamon | 0,02 (1)
   (2)

  KORN |
| ioxynil og estere deraf udtrykt som ioxynil | 0,05 (1)
   (2)

  KORN |
| mepanipyrim og dets metabolit (2-anilin-4-(2-hydroxypropyl)-6-methylpyrimidin) udtrykt som mepanipyrim | 0,01 (1)
   (2)

  KORN |
| propoxycarbazon, salte deraf og 2-hydroxypropoxy-propoxycarbazon beregnet som propoxycarbazon | 0,02 (1)
   (2)

  KORN |
| pyraclostrobin | 0,1 (2) Hvede
  0,3 (2) Byg
  0,1 (2) Rug
  0,3 (2) Havre
  0,1 (2) Triticale
  0,02 (1)
   (2) Andet korn |
| quinoxyfen | 0,02 (1)
   (2) Hvede
  0,2 (2) Byg
  0,02 (1)
   (2) Rug
  0,2 (2) Havre
  0,02 (1)
   (2) Triticale
  0,02 (1)
   (2) Andet korn |
| trimethylsulfoniumkation fremkommet ved anvendelse af glyphosat | 5 (2) Hvede
  10 (2) Byg
  5 (2) Rug
  10 (2) Havre
  5 (2) Triticale
  0,05 (1)
   (2) Andet korn |
| zoxamid | 0,02 (1)
   (2)

  KORN |

Pesticidrester

Maksimalgrænseværdi i mg/kg (ppm)

bromoxynil og estere deraf udtrykt som bromoxynil

0,10 (2) Majs

0,05 (1)
   (2) Andet korn

chlorpropham (chlorpropham og 3-chloranilin udtrykt som chlorpropham)

0,02 (1)
   (2)

KORN

dimethenamid-P, inklusive andre beslægtede isomerblandinger (summen af isomerer)

0,01 (1)
   (2)

KORN

flazasulfuron

0,02 (1)
   (2)

KORN

flurtamon

0,02 (1)
   (2)

KORN

ioxynil og estere deraf udtrykt som ioxynil

0,05 (1)
   (2)

KORN

mepanipyrim og dets metabolit (2-anilin-4-(2-hydroxypropyl)-6-methylpyrimidin) udtrykt som mepanipyrim

0,01 (1)
   (2)

KORN

propoxycarbazon, salte deraf og 2-hydroxypropoxy-propoxycarbazon beregnet som propoxycarbazon

0,02 (1)
   (2)

KORN

pyraclostrobin

0,1 (2) Hvede

0,3 (2) Byg

0,1 (2) Rug

0,3 (2) Havre

0,1 (2) Triticale

0,02 (1)
   (2) Andet korn

quinoxyfen

0,02 (1)
   (2) Hvede

0,2 (2) Byg

0,02 (1)
   (2) Rug

0,2 (2) Havre

0,02 (1)
   (2) Triticale

0,02 (1)
   (2) Andet korn

trimethylsulfoniumkation fremkommet ved anvendelse af glyphosat

5 (2) Hvede

10 (2) Byg

5 (2) Rug

10 (2) Havre

5 (2) Triticale

0,05 (1)
   (2) Andet korn

zoxamid

0,02 (1)
   (2)

KORN

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

(2)  Angiver midlertidig maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF: Medmindre den ændres, vil denne grænseværdi gå over til at være definitiv den 10. november 2009.

---

BILAG II

| Pesticidrester | Maksimalgrænseværdi i mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| glyphosat | 10 (2) Hvede
  20 (2) Byg
  1 (2) Majs
  10 (2) Rug
  20 (2) Havre
  20 (2) Sorghum
  10 (2) Triticale
  0,1 (1)
   (2) Andet korn |

Pesticidrester

Maksimalgrænseværdi i mg/kg (ppm)

glyphosat

10 (2) Hvede

20 (2) Byg

1 (2) Majs

10 (2) Rug

20 (2) Havre

20 (2) Sorghum

10 (2) Triticale

0,1 (1)
   (2) Andet korn

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

(2)  Angiver midlertidig maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF: Medmindre den ændres, vil denne grænseværdi gå over til at være definitiv den 10. november 2009.

---

BILAG III

| Maksimalgrænseværdi i mg/kg (ppm) |
| --- |
| Pesticidrester | i kød, herunder fedt, kødvarer, slagtebiprodukter og animalsk fedt som anført i bilag I under KN-kode ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 og 1602 | for mælk og mejeriprodukter som anført i bilag I under KN-kode 0401, 0402, 0405 00 og 0406 | for friske æg uden skal, fugleæg og æggeblommer som anført i bilag I under KN-kode 0407 00 og 0408 |
| bromoxynil og estere deraf, udtrykt som bromoxynil | kød 0,05 (2); slagtebiprodukter 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| chlorpropham og 4’-hydroxychlorpropham-O-sulfonsyre (4-HSA), udtrykt som chlorpropham | kød 0,05 (1)
   (2); lever 0,05 (1)
   (2); nyre 0,2 (2) | 0,2 (2) | — |
| ioxynil og estere deraf, udtrykt som ioxynil | kød 0,05 (2); slagtebiprodukter 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| pyraclostrobin | 0,05 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) |
| quinoxyfen | 0,2 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (1)
   (2) |
| trimethylsulfoniumkation, fremkommet ved anvendelse af glyphosat | 0,2 (2) nyre af kvæg
  0,5 (2) lever af kvæg
  0,2 (2) kød af kvæg
  0,1 (2) nyre af fjerkræ
  0,05 (1)
   (2) andet | 0,1 (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Maksimalgrænseværdi i mg/kg (ppm)

Pesticidrester

i kød, herunder fedt, kødvarer, slagtebiprodukter og animalsk fedt som anført i bilag I under KN-kode ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 og 1602

for mælk og mejeriprodukter som anført i bilag I under KN-kode 0401, 0402, 0405 00 og 0406

for friske æg uden skal, fugleæg og æggeblommer som anført i bilag I under KN-kode 0407 00 og 0408

bromoxynil og estere deraf, udtrykt som bromoxynil

kød 0,05 (2); slagtebiprodukter 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

chlorpropham og 4’-hydroxychlorpropham-O-sulfonsyre (4-HSA), udtrykt som chlorpropham

kød 0,05 (1)
   (2); lever 0,05 (1)
   (2); nyre 0,2 (2)

0,2 (2)

—

ioxynil og estere deraf, udtrykt som ioxynil

kød 0,05 (2); slagtebiprodukter 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

pyraclostrobin

0,05 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

quinoxyfen

0,2 (2)

0,05 (2)

0,02 (1)
   (2)

trimethylsulfoniumkation, fremkommet ved anvendelse af glyphosat

0,2 (2) nyre af kvæg

0,5 (2) lever af kvæg

0,2 (2) kød af kvæg

0,1 (2) nyre af fjerkræ

0,05 (1)
   (2) andet

0,1 (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien

(2)  Angiver midlertidig maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF: Medmindre den ændres, vil denne grænseværdi gå over til at være definitiv den 10. november 2009.

---

BILAG IV

| Maksimalgrænseværdi i mg/kg (ppm) |
| --- |
| Pesticidrester | i kød, herunder fedt, kødvarer, slagtebiprodukter og animalsk fedt som anført i bilag I under KN-kode ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 og 1602 | for mælk og mejeriprodukter som anført i bilag I under KN-kode 0401, 0402, 0405 00 og 0406 | for friske æg uden skal, fugleæg og æggeblommer som anført i bilag I under pos. 0407 00 og 0408 |
| Glyphosat | 2 (2) nyre af kvæg
  0,2 (2) lever af kvæg
  0,5 (2) nyre af svin
  0,1 (2) nyre af fjerkræ
  0,05 (1)
   (2) andet | 0,01 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Maksimalgrænseværdi i mg/kg (ppm)

Pesticidrester

i kød, herunder fedt, kødvarer, slagtebiprodukter og animalsk fedt som anført i bilag I under KN-kode ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 og 1602

for mælk og mejeriprodukter som anført i bilag I under KN-kode 0401, 0402, 0405 00 og 0406

for friske æg uden skal, fugleæg og æggeblommer som anført i bilag I under pos. 0407 00 og 0408

Glyphosat

2 (2) nyre af kvæg

0,2 (2) lever af kvæg

0,5 (2) nyre af svin

0,1 (2) nyre af fjerkræ

0,05 (1)
   (2) andet

0,01 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

(2)  Angiver midlertidig maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF: Medmindre den ændres, vil denne grænseværdi gå over til at være definitiv den 10. november 2009.

---

BILAG V

| Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV | Bromoxynil og estere deraf, udtrykt som bromoxynil | Chlorpropham (chlorpropham og 3-chloranilin, udtrykt som chlorpropham) (2) | Dimethenamid-P, inklusive andre beslægtede isomerblandinger (summen af isomerer) | Flazasulfuron | Flurtamon | Ioxynil og estere deraf, udtrykt som ioxynil | Mepanipyrim og dets metabolit (2-anilin-4-(2-hydroxypropyl)-6-methylpyrimidin, udtrykt som mepanipyrim | Propoxycarbazon, salte deraf og 2-hydroxypropoxy-propoxycarbazon, beregnet som propoxycarbazon | Pyraclostrobin | Quinoxyfen | Trimethylsulfoniumkation, fremkommet ved anvendelse af glyphosat | Zoxamid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Frugter, friske, tørrede eller ubehandlede, konserveret ved frysning, ikke tilsat sukker; nødder |

Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV

Bromoxynil og estere deraf, udtrykt som bromoxynil

Chlorpropham (chlorpropham og 3-chloranilin, udtrykt som chlorpropham) (2)

Dimethenamid-P, inklusive andre beslægtede isomerblandinger (summen af isomerer)

Flazasulfuron

Flurtamon

Ioxynil og estere deraf, udtrykt som ioxynil

Mepanipyrim og dets metabolit (2-anilin-4-(2-hydroxypropyl)-6-methylpyrimidin, udtrykt som mepanipyrim

Propoxycarbazon, salte deraf og 2-hydroxypropoxy-propoxycarbazon, beregnet som propoxycarbazon

Pyraclostrobin

Quinoxyfen

Trimethylsulfoniumkation, fremkommet ved anvendelse af glyphosat

Zoxamid

1.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | CITRUSFRUGTER |
| --- | --- |

i)

CITRUSFRUGTER

0,02 (3)

0,01 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Grapefrugter

Citroner

Limefrugter

Mandariner (herunder klementiner og lignende krydsninger)

0,05 (1)
   (3)

Appelsiner

0,5 (3)

Pompelmus

Andre

0,05 (1)
   (3)

| ii) | TRÆNØDDER, også afskallede |
| --- | --- |

ii)

TRÆNØDDER, også afskallede

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mandler

Paranødder

Cashewnødder

Kastanjer

Kokosnødder

Hasselnødder

Macadamia

Pekannødde

Pinjekerner

Pistacienødder

1 (3)

Valnødder

Andre

0,02 (1)
   (3)

| iii) | KERNEFRUGTER |
| --- | --- |

iii)

KERNEFRUGTER

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Æbler

Pærer

Kvæder

Andre

| iv) | STENFRUGTER |
| --- | --- |

iv)

STENFRUGTER

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Abrikoser

Kirsebær

0,2 (3)

0,3 (3)

Ferskner (herunder nektariner og lignende krydsninger)

Blommer

Andre

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| v) | BÆR OG SMÅFRUGTER |
| --- | --- |

v)

BÆR OG SMÅFRUGTER

0,05 (1)
   (3)

| a) | Spisedruer og druer til vinfremstilling |
| --- | --- |

a)

Spisedruer og druer til vinfremstilling

0,02 (3)

3 (3)

1 (3)

5 (3)

Druer til spisebrug

0,02 (1)
   (3)

Druer til vinfremstilling

2 (3)

| b) | Jordbær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

b)

Jordbær (undtagen vildtvoksende)

0,01 (1)
   (3)

2 (3)

0,5 (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

| c) | Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

c)

Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Brombær

Korbær

Loganbær

Hindbær

Andre

| d) | Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

d)

Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

Blåbær

Tranebær

Solbær og ribs (røde, hvide)

Stikkelsbær

Andre

| e) | Vildtvoksende bær og frugter |
| --- | --- |

e)

Vildtvoksende bær og frugter

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| vi) | DIVERSE FRUGTER |
| --- | --- |

vi)

DIVERSE FRUGTER

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avocadoer

Bananer

Dadler

Figner

Kiwifrugter

Kumquat

Litchiblommer

Mangofrugter

0,05 (3)

Oliven

0,02 (3)

Spiseoliven

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Oliven (olieudvinding)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 (3)

—

Passionsfrugter

Ananas

Papaja

0,05 (3)

Andre

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 2. | Grøntsager, friske eller ubehandlede, frosne eller tørrede |
| --- | --- |

2.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | ROD- OG KNOLDGRØNTSAGER |
| --- | --- |

i)

ROD- OG KNOLDGRØNTSAGER

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Rødbeder

Gulerødder

0,2 (3)

Knoldselleri

Peberrod

Jordskokker

Pastinakker

0,2 (3)

Persillerod

Radiser

Skorzonerrod

Søde kartofler

Kålroer

Majroer

Yams

Andre

0,05 (1)
   (3)

| ii) | LØG |
| --- | --- |

ii)

LØG

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Hvidløg

0,2 (3)

Løg, alm.

0,2 (3)

0,2 (3)

Skalotteløg

0,2 (3)

Forårsløg

Andre

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iii) | FRUGTGRØNTSAGER |
| --- | --- |

iii)

FRUGTGRØNTSAGER

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Solanacea

0,02 (1)
   (3)

Tomater

1 (3)

0,5 (3)

Peberfrugter

Auberginer

Andre

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| b) | Cucurbitae - spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

Cucurbitae - spiselig skræl

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Agurker

Drueagurker

Courgetter

Andre

| c) | Cucurbitae - ikke-spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

Cucurbitae - ikke-spiselig skræl

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

0,02 (1)
   (3)

Meloner

Græskar

Vandmeloner

Andre

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

Sukkermajs

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KÅL |
| --- | --- |

iv)

KÅL

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

Blomsterkål

Broccoli

Blomkål

Andre

| b) | Hovedkål |
| --- | --- |

b)

Hovedkål

Rosenkål

Hvid- og rødkål

Andre

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

Bladkål

Kinakål

Grønkål

Andre

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

Kålrabi

| v) | BLADGRØNTSAGER OG FRISKE URTER |
| --- | --- |

v)

BLADGRØNTSAGER OG FRISKE URTER

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Salat og lignende |
| --- | --- |

a)

Salat og lignende

2 (3)

Karse

Vårsalat

Hoved- og pluksalat

Endivie, bredbladet

Andre

| b) | Spinat og lign. |
| --- | --- |

b)

Spinat og lign.

0,02 (1)
   (3)

Spinat

Bladbeder

Andre

| c) | Brøndkarse |
| --- | --- |

c)

Brøndkarse

0,02 (1)
   (3)

| d) | Julesalat |
| --- | --- |

d)

Julesalat

0,02 (1)
   (3)

| e) | Urter |
| --- | --- |

e)

Urter

0,02 (1)
   (3)

Kørvel

Purløg

Persille

Selleriblade

Andre

| vi) | BÆLGFRUGTER (friske) |
| --- | --- |

vi)

BÆLGFRUGTER (friske)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bønner, med bælg

Bønner, uden bælg

Ærter, med bælg

Ærter, uden bælg

Andre

| vii) | STÆNGELGRØNTSAGER (friske) |
| --- | --- |

vii)

STÆNGELGRØNTSAGER (friske)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Asparges

Spanske artiskokker

Blegselleri

Fennikel

Artiskokker

Porrer

Rabarber

Andre

| viii) | SVAMPE |
| --- | --- |

viii)

SVAMPE

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Svampe, dyrkede |
| --- | --- |

a)

Svampe, dyrkede

0,05 (1)
   (3)

| b) | Svampe, vildtvoksende |
| --- | --- |

b)

Svampe, vildtvoksende

20 (3)

| 3. | Bælgfrugter (tørrede) |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Bønner

Linser

Ærter

Andre

| 4. | Oliefrø |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Hørfrø

Jordnødder

Valmuefrø

Sesamfrø

Solsikkefrø

Rapsfrø

Sojabønner

10 (3)

Sennepsfrø

Bomuldsfrø

Andre

0,05 (1)
   (3)

| 5. | Kartofler |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)
   (3)

10 (2)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Tidlige kartofler

Spisekartofler

| 6. | Te (tørrede blade og stilke, også gærede, af Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Humle (tørret), også humlepellets og ikke-koncentreret pulver |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,5 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

(2)  Definitionen af restkoncentrationen i kartofler gælder kun chlorpropham.

(3)  Angiver midlertidig maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF: Medmindre den ændres, vil denne grænseværdi gå over til at være definitiv den 10. november 2009.

---

BILAG VI

frugt og grøntsager

| Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV | glyphosat |
| --- | --- |
| 1)   Frugter, friske, tørrede eller ubehandlede, konserveret ved frysning, ikke tilsat sukker; nødder |
| i) | CITRUSFRUGTER |

Grupper af og eksempler på individuelle produkter, for hvilke der gælder MGV

glyphosat

Frugter, friske, tørrede eller ubehandlede, konserveret ved frysning, ikke tilsat sukker; nødder

i)

CITRUSFRUGTER

Grapefrugter

0,1 (2)

Citroner

0,1 (2)

Limefrugter

Mandariner (herunder klementiner og lignende krydsninger)

0,1 (2)

Appelsiner

0,5 (2)

Pompelmus

Andre

0,1 (1)
   (2)

| ii) | TRÆNØDDER, også afskallede |
| --- | --- |

ii)

TRÆNØDDER, også afskallede

0,1 (1)
   (2)

Mandler

Paranødder

Cashewnødder

Kastanjer

Kokosnødder

Hasselnødder

Macadamia

Pekannødder

Pinjekerner

Pistacienødder

Valnødder

Andre

| iii) | KERNEFRUGTER |
| --- | --- |

iii)

KERNEFRUGTER

0,1 (1)
   (2)

Æbler

Pærer

Kvæder

Andre

| iv) | STENFRUGTER |
| --- | --- |

iv)

STENFRUGTER

0,1 (1)
   (2)

Abrikoser

Kirsebær

Ferskner (herunder nektariner og lignende krydsninger)

Blommer

Andre

| v) | BÆR OG SMÅFRUGTER |
| --- | --- |

v)

BÆR OG SMÅFRUGTER

| a) | Spisedruer og druer til vinfremstilling |
| --- | --- |

a)

Spisedruer og druer til vinfremstilling

0,5 (2)

Druer til spisebrug

Druer til vinfremstilling

| b) | Jordbær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

b)

Jordbær (undtagen vildtvoksende)

0,1 (1)
   (2)

| c) | Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

c)

Stængelfrugter (undtagen vildtvoksende)

0,1 (1)
   (2)

Brombær

Korbær

Loganbær

Hindbær

Andre

| d) | Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende) |
| --- | --- |

d)

Andre små frugter og bær (undtagen vildtvoksende)

0,1 (1)
   (2)

Blåbær

Tranebær

Solbær og ribs (røde, hvide)

Stikkelsbær

Andre

| e) | Vildtvoksende bær og frugter |
| --- | --- |

e)

Vildtvoksende bær og frugter

0,1 (1)
   (2)

| vi) | DIVERSE FRUGTER |
| --- | --- |

vi)

DIVERSE FRUGTER

Avocadoer

Bananer

Dadler

Figner

Kiwifrugter

Kumquat

Litchiblommer

Mangofrugter

Oliven

Spiseoliven

Oliven (olieudvinding)

1 (2)

Passionsfrugter

Ananas

Papaja

Andre

0,05 (1)
   (2)

Grøntsager, friske eller ubehandlede, frosne eller tørrede

| i) | ROD- OG KNOLDGRØNTSAGER |
| --- | --- |

i)

ROD- OG KNOLDGRØNTSAGER

0,1 (1)
   (2)

Rødbeder

Gulerødder

Knoldselleri

Peberrod

Jordskokker

Pastinakker

Persillerod

Radiser

Skorzonerrod

Søde kartofler

Kålroer

Majroer

Yams

Andre

| ii) | LØG |
| --- | --- |

ii)

LØG

0,1 (1)
   (2)

Hvidløg

Løg, alm.

Skalotteløg

Forårsløg

Andre

| iii) | FRUGTGRØNTSAGER |
| --- | --- |

iii)

FRUGTGRØNTSAGER

0,1 (1)
   (2)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Solanacea

Tomater

Peberfrugter

Auberginer

Andre

| b) | Cucurbitae — spiselig skræl |
| --- | --- |

b)

Cucurbitae — spiselig skræl

Agurker

Drueagurker

Courgetter

Andre

| c) | Cucurbitae — ikke-spiselig skræl |
| --- | --- |

c)

Cucurbitae — ikke-spiselig skræl

Meloner

Græskar

Vandmeloner

Andre

| d) | Sukkermajs |
| --- | --- |

d)

Sukkermajs

| iv) | KÅL |
| --- | --- |

iv)

KÅL

0,1 (1)
   (2)

| a) | Blomsterkål |
| --- | --- |

a)

Blomsterkål

Broccoli

Blomkål

Andre

| b) | Hovedkål |
| --- | --- |

b)

Hovedkål

Rosenkål

Hvid- og rødkål

Andre

| c) | Bladkål |
| --- | --- |

c)

Bladkål

Kinakål

Grønkål

Andre

| d) | Kålrabi |
| --- | --- |

d)

Kålrabi

| v) | BLADGRØNTSAGER OG FRISKE URTER |
| --- | --- |

v)

BLADGRØNTSAGER OG FRISKE URTER

0,1 (1)
   (2)

| a) | Salat og lignende |
| --- | --- |

a)

Salat og lignende

Karse

Vårsalat

Hoved- og pluksalat

Endivie, bredbladet

Andre

| b) | Spinat og lign. |
| --- | --- |

b)

Spinat og lign.

Spinat

Bladbeder

Andre

| c) | Brøndkarse |
| --- | --- |

c)

Brøndkarse

| d) | Julesalat |
| --- | --- |

d)

Julesalat

| e) | Urter |
| --- | --- |

e)

Urter

Kørvel

Purløg

Persille

Selleriblade

Andre

| vi) | BÆLGFRUGTER (friske) |
| --- | --- |

vi)

BÆLGFRUGTER (friske)

0,1 (1)
   (2)

Bønner, med bælg

Bønner, uden bælg

Ærter, med bælg

Ærter, uden bælg

Andre

| vii) | STÆNGELGRØNTSAGER (friske) |
| --- | --- |

vii)

STÆNGELGRØNTSAGER (friske)

0,1 (1)
   (2)

Asparges

Spanske artiskokker

Blegselleri

Fennikel

Artiskokker

Porrer

Rabarber

Andre

| viii) | SVAMPE |
| --- | --- |

viii)

SVAMPE

| a) | Svampe, dyrkede |
| --- | --- |

a)

Svampe, dyrkede

0,1 (1)
   (2)

| b) | Svampe, vildtvoksende |
| --- | --- |

b)

Svampe, vildtvoksende

50 (2)

Bælgfrugter (tørrede)

Bønner

2 (2)

Linser

Ærter

10 (2)

Andre

0,1 (1)
   (2)

Oliefrø

Hørfrø

10 (2)

Jordnødder

Valmuefrø

Sesamfrø

Solsikkefrø

20 (2)

Rapsfrø

10 (2)

Sojabønner

20 (2)

Sennepsfrø

10 (2)

Bomuldsfrø

10 (2)

Andre

0,1 (1)
   (2)

| 5) | Kartofler |
| --- | --- |

5)

0,5 (2)

Nye kartofler

Spisekartofler

| 6) | Te (tørrede blade og stilke, også gærede, af Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6)

2 (2)

| 7) | Humle (tørret), også humlepellets og ikke-koncentreret pulver |
| --- | --- |

7)

0,1 (1)
   (2)

---

(1)  Angiver bestemmelsesgrænseværdien.

(2)  Angiver midlertidig maksimalgrænseværdi i henhold til artikel 4, stk. 1, litra f), i direktiv 91/414/EØF: Medmindre den ændres, vil denne grænseværdi gå over til at være definitiv den 10. november 2009.

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/54

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 18. maj 2005

om grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til lovlige musiktjenester på nettet

(EØS-relevant tekst)

(2005/737/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER —

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I april 2004 vedtog Kommissionen en meddelelse om forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i det indre marked. |
| --- | --- |

(1)

I april 2004 vedtog Kommissionen en meddelelse om forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder i det indre marked.

| (2) | Europa-Parlamentet påpegede i sin betænkning af 15. januar 2004 (1), at rettighedshaveres ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder bør beskyttes i hele deres gyldighedsperiode, uanset hvor rettighederne opstår, og uafhængigt af landegrænser eller udnyttelsesformer. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentet påpegede i sin betænkning af 15. januar 2004 (1), at rettighedshaveres ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder bør beskyttes i hele deres gyldighedsperiode, uanset hvor rettighederne opstår, og uafhængigt af landegrænser eller udnyttelsesformer.

| (3) | Europa-Parlamentet understregede desuden, at eventuelle fællesskabstiltag angående grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder bør styrke kunstneres, herunder forfatteres og musikeres, tillid til, at udnyttelsen af deres frembringelser på europæisk plan vil blive behørigt belønnet (2). |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentet understregede desuden, at eventuelle fællesskabstiltag angående grænseoverskridende kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder bør styrke kunstneres, herunder forfatteres og musikeres, tillid til, at udnyttelsen af deres frembringelser på europæisk plan vil blive behørigt belønnet (2).

| (4) | De nye teknologier har resulteret i en ny generation af erhvervsbrugere, som udnytter musikværker og andre frembringelser på nettet. Hvis det skal være muligt at levere lovlige musiktjenester på nettet, er det nødvendigt at forvalte en række ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder. |
| --- | --- |

(4)

De nye teknologier har resulteret i en ny generation af erhvervsbrugere, som udnytter musikværker og andre frembringelser på nettet. Hvis det skal være muligt at levere lovlige musiktjenester på nettet, er det nødvendigt at forvalte en række ophavsrettigheder og beslægtede rettigheder.

| (5) | En kategori af disse rettigheder er eneretten til reproduktion, som omfatter alle reproduktioner, der foretages, når et musikværk spredes på nettet. Andre kategorier af rettigheder er retten til overføring af musikværker til almenheden, retten til et rimeligt vederlag for overføring af andre frembringelser til almenheden og eneretten til tilrådighedsstillelse af et musikværk eller andre frembringelser. |
| --- | --- |

(5)

En kategori af disse rettigheder er eneretten til reproduktion, som omfatter alle reproduktioner, der foretages, når et musikværk spredes på nettet. Andre kategorier af rettigheder er retten til overføring af musikværker til almenheden, retten til et rimeligt vederlag for overføring af andre frembringelser til almenheden og eneretten til tilrådighedsstillelse af et musikværk eller andre frembringelser.

| (6) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (3) og Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (4) kræves der en licens for hver af rettighederne for at kunne udnytte musikværker på nettet. Rettighederne kan forvaltes af kollektive rettighedsforvaltere, der som befuldmægtigede yder visse former for rettighedsforvaltning for rettighedshaverne, eller af de enkelte rettighedshavere selv. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (3) og Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (4) kræves der en licens for hver af rettighederne for at kunne udnytte musikværker på nettet. Rettighederne kan forvaltes af kollektive rettighedsforvaltere, der som befuldmægtigede yder visse former for rettighedsforvaltning for rettighedshaverne, eller af de enkelte rettighedshavere selv.

| (7) | Licenser til udnyttelse af rettigheder på nettet er ofte begrænset til et bestemt territorialt område, og erhvervsbrugerne forhandler i hver medlemsstat med de respektive kollektive rettighedsforvaltere, for så vidt angår hver rettighed, der indgår i udnyttelsen på nettet. |
| --- | --- |

(7)

Licenser til udnyttelse af rettigheder på nettet er ofte begrænset til et bestemt territorialt område, og erhvervsbrugerne forhandler i hver medlemsstat med de respektive kollektive rettighedsforvaltere, for så vidt angår hver rettighed, der indgår i udnyttelsen på nettet.

| (8) | I vore dage, hvor musikværker udnyttes på nettet, har erhvervsbrugere imidlertid brug for en licenspolitik, der er tilpasset til det grænseløse onlinemiljø, og som dækker flere territoriale områder. Der bør derfor indføres en licensordning, som dækker flere territoriale områder, for at sikre erhvervsbrugere en bedre retssikkerhed i forbindelse med deres virksomhed og fremme udviklingen af lovlige tjenester på nettet, hvilket til gengæld vil sikre rettighedshaverne større indtægter. |
| --- | --- |

(8)

I vore dage, hvor musikværker udnyttes på nettet, har erhvervsbrugere imidlertid brug for en licenspolitik, der er tilpasset til det grænseløse onlinemiljø, og som dækker flere territoriale områder. Der bør derfor indføres en licensordning, som dækker flere territoriale områder, for at sikre erhvervsbrugere en bedre retssikkerhed i forbindelse med deres virksomhed og fremme udviklingen af lovlige tjenester på nettet, hvilket til gengæld vil sikre rettighedshaverne større indtægter.

| (9) | Den frie udveksling af tjenesteydelser på tværs af grænserne indebærer, for så vidt angår kollektiv rettighedsforvaltning, at rettighedshavere frit kan vælge, hvilken kollektiv rettighedsforvalter der skal forvalte de rettigheder, der kræves for at kunne drive lovlige musiktjenester på nettet i Fællesskabet. Denne ret omfatter muligheden for at overlade eller overføre alle eller nogle af rettighederne på nettet til en anden kollektiv rettighedsforvalter, uanset i hvilken medlemsstat den kollektive rettighedsforvalter eller rettighedshaveren er hjemmehørende eller statsborger. |
| --- | --- |

(9)

Den frie udveksling af tjenesteydelser på tværs af grænserne indebærer, for så vidt angår kollektiv rettighedsforvaltning, at rettighedshavere frit kan vælge, hvilken kollektiv rettighedsforvalter der skal forvalte de rettigheder, der kræves for at kunne drive lovlige musiktjenester på nettet i Fællesskabet. Denne ret omfatter muligheden for at overlade eller overføre alle eller nogle af rettighederne på nettet til en anden kollektiv rettighedsforvalter, uanset i hvilken medlemsstat den kollektive rettighedsforvalter eller rettighedshaveren er hjemmehørende eller statsborger.

| (10) | Udviklingen af effektive strukturer til grænseoverskridende rettighedsforvaltning bør også sikre, at de kollektive rettighedsforvaltere opnår en højere grad af rationalisering og gennemsigtighed, for så vidt angår overholdelse af konkurrencereglerne, særlig på baggrund af de krav, der følger af det digitale område. |
| --- | --- |

(10)

Udviklingen af effektive strukturer til grænseoverskridende rettighedsforvaltning bør også sikre, at de kollektive rettighedsforvaltere opnår en højere grad af rationalisering og gennemsigtighed, for så vidt angår overholdelse af konkurrencereglerne, særlig på baggrund af de krav, der følger af det digitale område.

| (11) | Forholdet mellem rettighedshaverne og de kollektive rettighedsforvaltere bør, uanset om det er baseret på en kontrakt eller på regler om lovbestemt medlemskab, omfatte en minimumsbeskyttelse for rettighedshaverne, for så vidt angår alle kategorier af rettigheder, der kræves for at kunne levere lovlige musiktjenester på nettet. Rettighedsforvalterne bør behandle alle rettighedshavere ens, uanset i hvilken medlemsstat de er hjemmehørende eller statsborgere. |
| --- | --- |

(11)

Forholdet mellem rettighedshaverne og de kollektive rettighedsforvaltere bør, uanset om det er baseret på en kontrakt eller på regler om lovbestemt medlemskab, omfatte en minimumsbeskyttelse for rettighedshaverne, for så vidt angår alle kategorier af rettigheder, der kræves for at kunne levere lovlige musiktjenester på nettet. Rettighedsforvalterne bør behandle alle rettighedshavere ens, uanset i hvilken medlemsstat de er hjemmehørende eller statsborgere.

| (12) | De afgifter, der opkræves på rettighedshavernes vegne, bør fordeles ligeligt og uden forskelsbehandling på grundlag af rettighedshavernes bopæl, statsborgerskab eller kategori. Navnlig bør afgifter, der opkræves på rettighedshavernes vegne i andre medlemsstater end dem, rettighedshaverne er hjemmehørende eller statsborgere i, fordeles så effektivt som muligt. |
| --- | --- |

(12)

De afgifter, der opkræves på rettighedshavernes vegne, bør fordeles ligeligt og uden forskelsbehandling på grundlag af rettighedshavernes bopæl, statsborgerskab eller kategori. Navnlig bør afgifter, der opkræves på rettighedshavernes vegne i andre medlemsstater end dem, rettighedshaverne er hjemmehørende eller statsborgere i, fordeles så effektivt som muligt.

| (13) | Supplerende henstillinger om rapporteringspligt, rettighedshavernes repræsentation i de kollektive rettighedsforvalteres beslutningstagende organer og tvistbilæggelse bør sikre, at de kollektive rettighedsforvaltere opnår en højere grad af rationalisering og gennemsigtighed, og at rettighedshaverne og erhvervsbrugerne kan foretage informerede valg. Der bør ikke ske nogen forskelsbehandling på grundlag af kategorien af medlemskab hos den kollektive rettighedsforvalter: Alle rettighedshavere bør behandles lige, uanset om de er ophavsmænd, komponister, forlæggere, fremstillere af grammofonplader, udøvende kunstnere eller andet. |
| --- | --- |

(13)

Supplerende henstillinger om rapporteringspligt, rettighedshavernes repræsentation i de kollektive rettighedsforvalteres beslutningstagende organer og tvistbilæggelse bør sikre, at de kollektive rettighedsforvaltere opnår en højere grad af rationalisering og gennemsigtighed, og at rettighedshaverne og erhvervsbrugerne kan foretage informerede valg. Der bør ikke ske nogen forskelsbehandling på grundlag af kategorien af medlemskab hos den kollektive rettighedsforvalter: Alle rettighedshavere bør behandles lige, uanset om de er ophavsmænd, komponister, forlæggere, fremstillere af grammofonplader, udøvende kunstnere eller andet.

| (14) | Udviklingen af musikmarkedet på nettet bør løbende vurderes — |
| --- | --- |

(14)

Udviklingen af musikmarkedet på nettet bør løbende vurderes —

HENSTILLER:

Definitioner

| 1) | I denne henstilling forstås ved:






  a) | »forvaltning på fællesskabsplan af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til levering af lovlige musiktjenester på nettet«: levering af følgende tjenesteydelser: udstedelse af licenser til erhvervsbrugere, revision af og kontrol med rettigheder, håndhævelse af ophavsret og beslægtede rettigheder, opkrævning af afgifter og fordeling af afgifter til rettighedshaverne |
| --- | --- | --- |

1)

I denne henstilling forstås ved:

a)

»forvaltning på fællesskabsplan af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til levering af lovlige musiktjenester på nettet«: levering af følgende tjenesteydelser: udstedelse af licenser til erhvervsbrugere, revision af og kontrol med rettigheder, håndhævelse af ophavsret og beslægtede rettigheder, opkrævning af afgifter og fordeling af afgifter til rettighedshaverne

| b) | »musikværker«: ethvert musikværk eller andre beskyttede frembringelser |
| --- | --- |

b)

»musikværker«: ethvert musikværk eller andre beskyttede frembringelser

| c) | »repertoire«: det katalog af musikværker, som forvaltes af en kollektiv rettighedsforvalter |
| --- | --- |

c)

»repertoire«: det katalog af musikværker, som forvaltes af en kollektiv rettighedsforvalter

| d) | »flerlandelicens«: en licens, som omfatter mere end én medlemsstats territoriale område |
| --- | --- |

d)

»flerlandelicens«: en licens, som omfatter mere end én medlemsstats territoriale område

| e) | »kollektiv rettighedsforvalter«: enhver person, som leverer de i litra a) omhandlede tjenesteydelser til flere rettighedshavere |
| --- | --- |

e)

»kollektiv rettighedsforvalter«: enhver person, som leverer de i litra a) omhandlede tjenesteydelser til flere rettighedshavere

| f) | »rettigheder på nettet«: enhver af følgende rettigheder:






  i) | eneretten til reproduktion, som omfatter alle reproduktioner, jf. direktiv 2001/29/EF, i form af immaterielle kopier, der fremstilles, når musikværker spredes på nettet |
| --- | --- | --- |

f)

»rettigheder på nettet«: enhver af følgende rettigheder:

i)

eneretten til reproduktion, som omfatter alle reproduktioner, jf. direktiv 2001/29/EF, i form af immaterielle kopier, der fremstilles, når musikværker spredes på nettet

| ii) | retten til overføring til almenheden af et musikværk, enten i form af en ret til at tillade eller forbyde, jf. direktiv 2001/29/EF, eller en ret til et rimeligt vederlag, jf. direktiv 92/100/EØF, som omfatter webcasting, internetradio og simulcasting eller near on demand-tjenester, som modtages på en personlig computer eller på en mobiltelefon |
| --- | --- |

ii)

retten til overføring til almenheden af et musikværk, enten i form af en ret til at tillade eller forbyde, jf. direktiv 2001/29/EF, eller en ret til et rimeligt vederlag, jf. direktiv 92/100/EØF, som omfatter webcasting, internetradio og simulcasting eller near on demand-tjenester, som modtages på en personlig computer eller på en mobiltelefon

| iii) | eneretten til tilrådighedsstillelse af et musikværk, jf. direktiv 2001/29/EF, som omfatter on demand-tjenester eller andre interaktive tjenester |
| --- | --- |

iii)

eneretten til tilrådighedsstillelse af et musikværk, jf. direktiv 2001/29/EF, som omfatter on demand-tjenester eller andre interaktive tjenester

| g) | »rettighedshaver«: enhver fysisk eller juridisk person, som er indehaver af rettigheder på nettet |
| --- | --- |

g)

»rettighedshaver«: enhver fysisk eller juridisk person, som er indehaver af rettigheder på nettet

| h) | »erhvervsbruger«: enhver person, som er involveret i levering af musiktjenester på nettet, og som skal have en licens af rettighedshaverne for at kunne levere lovlige musiktjenester på nettet |
| --- | --- |

h)

»erhvervsbruger«: enhver person, som er involveret i levering af musiktjenester på nettet, og som skal have en licens af rettighedshaverne for at kunne levere lovlige musiktjenester på nettet

| i) | »gensidig repræsentationskontrakt«: enhver bilateral aftale, der indgås mellem kollektive rettighedsforvaltere, og hvorved en kollektiv rettighedsforvalter giver den anden part ret til at repræsentere sit repertoire på den anden parts territoriale område. |
| --- | --- |

i)

»gensidig repræsentationskontrakt«: enhver bilateral aftale, der indgås mellem kollektive rettighedsforvaltere, og hvorved en kollektiv rettighedsforvalter giver den anden part ret til at repræsentere sit repertoire på den anden parts territoriale område.

Generelt

| 2) | Medlemsstaterne opfordres til at træffe de forholdsregler, der er nødvendige for at fremme væksten af lovlige tjenester på nettet i Fællesskabet, ved at befordre sådanne lovgivningsmæssige rammer, der er mest velegnede til på fællesskabsplan at forvalte ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til levering af lovlige musiktjenester på nettet. |
| --- | --- |

2)

Medlemsstaterne opfordres til at træffe de forholdsregler, der er nødvendige for at fremme væksten af lovlige tjenester på nettet i Fællesskabet, ved at befordre sådanne lovgivningsmæssige rammer, der er mest velegnede til på fællesskabsplan at forvalte ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til levering af lovlige musiktjenester på nettet.

Forholdet mellem rettighedshaverne, de kollektive rettighedsforvaltere og erhvervsbrugerne

| 3) | Rettighedshavere bør have ret til at overlade forvaltningen af alle rettigheder på nettet, der er nødvendige for at kunne drive lovlige musiktjenester på nettet, på et afgrænset territorialt område efter eget valg, til en kollektiv rettighedsforvalter efter eget valg, uanset i hvilken medlemsstat den kollektive rettighedsforvalter eller rettighedshaveren er hjemmehørende eller statsborger. |
| --- | --- |

3)

Rettighedshavere bør have ret til at overlade forvaltningen af alle rettigheder på nettet, der er nødvendige for at kunne drive lovlige musiktjenester på nettet, på et afgrænset territorialt område efter eget valg, til en kollektiv rettighedsforvalter efter eget valg, uanset i hvilken medlemsstat den kollektive rettighedsforvalter eller rettighedshaveren er hjemmehørende eller statsborger.

| 4) | Kollektive rettighedsforvaltere bør varetage rettighedshavernes interesser med størst mulig omhu. |
| --- | --- |

4)

Kollektive rettighedsforvaltere bør varetage rettighedshavernes interesser med størst mulig omhu.

| 5) | For så vidt angår udstedelse af licenser til udnyttelse af rettigheder på nettet, bør forholdet mellem rettighedshaverne og de kollektive rettighedsforvaltere, uanset om det er baseret på en kontrakt eller på regler om lovbestemt medlemskab, som et minimum være underlagt følgende:






  a) | Rettighedshavere bør kunne bestemme, hvilke rettigheder på nettet der skal forvaltes kollektivt. |
| --- | --- | --- |

5)

For så vidt angår udstedelse af licenser til udnyttelse af rettigheder på nettet, bør forholdet mellem rettighedshaverne og de kollektive rettighedsforvaltere, uanset om det er baseret på en kontrakt eller på regler om lovbestemt medlemskab, som et minimum være underlagt følgende:

a)

Rettighedshavere bør kunne bestemme, hvilke rettigheder på nettet der skal forvaltes kollektivt.

| b) | Rettighedshavere bør kunne bestemme, hvilket territorialt område den fuldmagt, som de kollektive rettighedsforvaltere har, omfatter. |
| --- | --- |

b)

Rettighedshavere bør kunne bestemme, hvilket territorialt område den fuldmagt, som de kollektive rettighedsforvaltere har, omfatter.

| c) | Rettighedshavere bør have ret til med rimeligt varsel at tilbagetrække enhver rettighed på nettet og overføre flerlandeforvaltningen af de pågældende rettigheder til en anden kollektiv rettighedsforvalter, uanset i hvilken medlemsstat den kollektive rettighedsforvalter eller rettighedshaveren er hjemmehørende eller statsborger. |
| --- | --- |

c)

Rettighedshavere bør have ret til med rimeligt varsel at tilbagetrække enhver rettighed på nettet og overføre flerlandeforvaltningen af de pågældende rettigheder til en anden kollektiv rettighedsforvalter, uanset i hvilken medlemsstat den kollektive rettighedsforvalter eller rettighedshaveren er hjemmehørende eller statsborger.

| d) | Har en rettighedshaver overført forvaltningen af en rettighed på nettet til en anden kollektiv rettighedsforvalter, bør alle de pågældende kollektive rettighedsforvaltere, med forbehold for andre former for samarbejde mellem rettighedshavere, sørge for, at de pågældende rettigheder på nettet tilbagetrækkes fra enhver eksisterende gensidig repræsentationskontrakt, som de har indgået indbyrdes. |
| --- | --- |

d)

Har en rettighedshaver overført forvaltningen af en rettighed på nettet til en anden kollektiv rettighedsforvalter, bør alle de pågældende kollektive rettighedsforvaltere, med forbehold for andre former for samarbejde mellem rettighedshavere, sørge for, at de pågældende rettigheder på nettet tilbagetrækkes fra enhver eksisterende gensidig repræsentationskontrakt, som de har indgået indbyrdes.

| 6) | Kollektive rettighedsforvaltere bør underrette rettighedshaverne og erhvervsbrugerne om det repertoire, som de repræsenterer, om enhver eksisterende gensidig repræsentationskontrakt, om det territoriale område, som de fuldmagter, de har for det pågældende repertoire, omfatter, og om de gældende gebyrer. |
| --- | --- |

6)

Kollektive rettighedsforvaltere bør underrette rettighedshaverne og erhvervsbrugerne om det repertoire, som de repræsenterer, om enhver eksisterende gensidig repræsentationskontrakt, om det territoriale område, som de fuldmagter, de har for det pågældende repertoire, omfatter, og om de gældende gebyrer.

| 7) | Kollektive rettighedsforvaltere bør inden for en rimelig frist underrette hinanden og erhvervsbrugere om ændringer i det repertoire, de repræsenterer. |
| --- | --- |

7)

Kollektive rettighedsforvaltere bør inden for en rimelig frist underrette hinanden og erhvervsbrugere om ændringer i det repertoire, de repræsenterer.

| 8) | Erhvervsbrugere bør underrette de kollektive rettighedsforvaltere om de forskellige kendetegn ved de tjenesteydelser, som de ønsker at erhverve rettigheder på nettet til. |
| --- | --- |

8)

Erhvervsbrugere bør underrette de kollektive rettighedsforvaltere om de forskellige kendetegn ved de tjenesteydelser, som de ønsker at erhverve rettigheder på nettet til.

| 9) | Kollektive rettighedsforvaltere bør udstede licenser til erhvervsbrugere på grundlag af objektive kriterier og uden nogen som helst forskelsbehandling brugerne imellem. |
| --- | --- |

9)

Kollektive rettighedsforvaltere bør udstede licenser til erhvervsbrugere på grundlag af objektive kriterier og uden nogen som helst forskelsbehandling brugerne imellem.

Ligelig fordeling og fradrag

| 10) | Kollektive rettighedsforvaltere bør fordele afgifter ligeligt til alle rettighedshavere eller den kategori af rettighedshavere, som de repræsenterer. |
| --- | --- |

10)

Kollektive rettighedsforvaltere bør fordele afgifter ligeligt til alle rettighedshavere eller den kategori af rettighedshavere, som de repræsenterer.

| 11) | Det bør fremgå af de kontrakter og regler om lovbestemt medlemskab, som regulerer forholdet mellem de kollektive rettighedsforvaltere og rettighedshaverne angående forvaltning på fællesskabsplan af musikværker til udnyttelse på nettet, om og i givet fald i hvilket omfang der i de afgifter, der skal fordeles, vil blive fratrukket beløb til andre formål end den ydede forvaltning. |
| --- | --- |

11)

Det bør fremgå af de kontrakter og regler om lovbestemt medlemskab, som regulerer forholdet mellem de kollektive rettighedsforvaltere og rettighedshaverne angående forvaltning på fællesskabsplan af musikværker til udnyttelse på nettet, om og i givet fald i hvilket omfang der i de afgifter, der skal fordeles, vil blive fratrukket beløb til andre formål end den ydede forvaltning.

| 12) | Kollektive rettighedsforvaltere bør, når de udbetaler afgifter, oplyse alle de rettighedshavere, de repræsenterer, om, hvilke beløb der er fratrukket til andre formål end den ydede forvaltning. |
| --- | --- |

12)

Kollektive rettighedsforvaltere bør, når de udbetaler afgifter, oplyse alle de rettighedshavere, de repræsenterer, om, hvilke beløb der er fratrukket til andre formål end den ydede forvaltning.

Ikke-forskelsbehandling og repræsentation

| 13) | Forholdet mellem de kollektive rettighedsforvaltere og rettighedshaverne bør, uanset om det er baseret på en kontrakt eller på regler om lovbestemt medlemskab, være baseret på følgende principper:






  a) | Alle kategorier af rettighedshavere behandles lige i forbindelse med alle elementer, der indgår i den ydede forvaltning. |
| --- | --- | --- |

13)

Forholdet mellem de kollektive rettighedsforvaltere og rettighedshaverne bør, uanset om det er baseret på en kontrakt eller på regler om lovbestemt medlemskab, være baseret på følgende principper:

a)

Alle kategorier af rettighedshavere behandles lige i forbindelse med alle elementer, der indgår i den ydede forvaltning.

| b) | Rettighedshaverne repræsenteres i den interne beslutningsproces på en retfærdig og afbalanceret måde. |
| --- | --- |

b)

Rettighedshaverne repræsenteres i den interne beslutningsproces på en retfærdig og afbalanceret måde.

Rapporteringspligt

| 14) | Kollektive rettighedsforvaltere bør med jævne mellemrum aflægge beretning til alle de rettighedshavere, de repræsenterer, uanset det sker direkte eller i henhold til gensidige repræsentationskontrakter, om alle udstedte licenser, de gældende gebyrer og de opkrævede og fordelte afgifter. |
| --- | --- |

14)

Kollektive rettighedsforvaltere bør med jævne mellemrum aflægge beretning til alle de rettighedshavere, de repræsenterer, uanset det sker direkte eller i henhold til gensidige repræsentationskontrakter, om alle udstedte licenser, de gældende gebyrer og de opkrævede og fordelte afgifter.

Tvistbilæggelse

| 15) | Medlemsstaterne opfordres til at indføre effektive tvistbilæggelsesordninger, særlig med hensyn til gebyrer, licensbetingelser, overføring af rettigheder på nettet med henblik på forvaltning og tilbagetrækning af rettigheder på nettet. |
| --- | --- |

15)

Medlemsstaterne opfordres til at indføre effektive tvistbilæggelsesordninger, særlig med hensyn til gebyrer, licensbetingelser, overføring af rettigheder på nettet med henblik på forvaltning og tilbagetrækning af rettigheder på nettet.

Opfølgning

| 16) | Medlemsstaterne og de kollektive rettighedsforvaltere opfordres til årligt at aflægge beretning til Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet i forlængelse af denne henstilling, og om forvaltningen på fællesskabsplan af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til levering af lovlige musiktjenester på nettet. |
| --- | --- |

16)

Medlemsstaterne og de kollektive rettighedsforvaltere opfordres til årligt at aflægge beretning til Kommissionen om de foranstaltninger, de har truffet i forlængelse af denne henstilling, og om forvaltningen på fællesskabsplan af ophavsret og beslægtede rettigheder i tilknytning til levering af lovlige musiktjenester på nettet.

| 17) | Kommissionen agter at vurdere udviklingen af musiksektoren på nettet løbende og i lyset af denne henstilling. |
| --- | --- |

17)

Kommissionen agter at vurdere udviklingen af musiksektoren på nettet løbende og i lyset af denne henstilling.

| 18) | Kommissionen vil overveje på baggrund af den i punkt 17 nævnte vurdering, om der er behov for yderligere tiltag på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

18)

Kommissionen vil overveje på baggrund af den i punkt 17 nævnte vurdering, om der er behov for yderligere tiltag på fællesskabsplan.

Adressater

| 19) | Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne og til alle erhvervsdrivende, som er involveret i forvaltningen af ophavsret og beslægtede rettigheder i Fællesskabet. |
| --- | --- |

19)

Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne og til alle erhvervsdrivende, som er involveret i forvaltningen af ophavsret og beslægtede rettigheder i Fællesskabet.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. maj 2005.

På Kommissionens vegne

Charlie McCREEVY

Medlem af Kommissionen

---

(1)  A5-0478/2003.

1

(2)  Se punkt 29.

2

(3)  EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

3

(4)  EFT L 346 af 27.11.1992, s. 61. Ændret ved direktiv 2001/29/EF.

4

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/58

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 14. september 2005

om afslutning af regnskaberne for visse udbetalende organer i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige over udgifter, der for regnskabsåret 2003 blev finansieret af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen

(meddelt under nummer K(2005) 3442)

(Kun den engelske, den franske, den nederlandske, den portugisiske, den spanske, den svenske og den tyske udgave er autentiske)

(2005/738/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 af 17. maj 1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (1), særlig artikel 7, stk. 3,

efter høring af Fondskomitéen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har ved beslutning 2004/451/EF af 29. april 2004 om afslutning af medlemsstaternes regnskaber over de udgifter, der finansieres af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, for regnskabsåret 2003 (2), afsluttet alle de udbetalende organers regnskaber, bortset fra regnskaberne for de belgiske udbetalende organer »ALT«, »ALP« og »BIRB«, de tyske udbetalende organer »Baden Württemberg«, »Bayern StMELF«, »Bayern-Umwelt«, »Berlin«, »Hamburg« og »Niedersachsen«, det spanske udbetalende organ »Navarra«, de franske udbetalende organer »CNASEA«, »FIRS«, »OFIVAL«, »ONIC«, »ONIFLHOR«, »ONIOL«, »ONIVINS« og »SDE«, det luxembourgske udbetalende organ »ministère de l’agriculture«, de nederlandske udbetalende organer »HPA« og »Laser«, det portugisiske udbetalende organ »INGA«, det svenske udbetalende organ »Swedish Board of Agriculture« og de britiske udbetalende organer »CCW«, »DARD«, »FC«, »NAW«, »RPA« og »SEERAD«. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har ved beslutning 2004/451/EF af 29. april 2004 om afslutning af medlemsstaternes regnskaber over de udgifter, der finansieres af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen, for regnskabsåret 2003 (2), afsluttet alle de udbetalende organers regnskaber, bortset fra regnskaberne for de belgiske udbetalende organer »ALT«, »ALP« og »BIRB«, de tyske udbetalende organer »Baden Württemberg«, »Bayern StMELF«, »Bayern-Umwelt«, »Berlin«, »Hamburg« og »Niedersachsen«, det spanske udbetalende organ »Navarra«, de franske udbetalende organer »CNASEA«, »FIRS«, »OFIVAL«, »ONIC«, »ONIFLHOR«, »ONIOL«, »ONIVINS« og »SDE«, det luxembourgske udbetalende organ »ministère de l’agriculture«, de nederlandske udbetalende organer »HPA« og »Laser«, det portugisiske udbetalende organ »INGA«, det svenske udbetalende organ »Swedish Board of Agriculture« og de britiske udbetalende organer »CCW«, »DARD«, »FC«, »NAW«, »RPA« og »SEERAD«.

| (2) | Efter at Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige har fremsendt nye oplysninger og efter yderligere kontroller, kan Kommissionen nu træffe afgørelse om, hvorvidt de regnskaber, som de belgiske udbetalende organer »ALT«, »ALP« og »BIRB«, de tyske udbetalende organer »Baden Württemberg«, »Bayern StMELF«, »Berlin«, »Hamburg« og »Niedersachsen«, det spanske udbetalende organ »Navarra«, de franske udbetalende organer »CNASEA«, »FIRS«, »OFIVAL«, »ONIC«, »ONIFLHOR«, »ONIOL«, »ONIVINS« og »SDE«, det luxembourgske udbetalende organ »ministère de l’agriculture«, de nederlandske udbetalende organer »HPA« og »Laser«, det portugisiske udbetalende organ »INGA«, det svenske udbetalende organ »Swedish Board of Agriculture« og de britiske udbetalende organer »CCW«, »FC«, »RPA« og »SEERAD« har fremsendt, er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige. |
| --- | --- |

(2)

Efter at Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige har fremsendt nye oplysninger og efter yderligere kontroller, kan Kommissionen nu træffe afgørelse om, hvorvidt de regnskaber, som de belgiske udbetalende organer »ALT«, »ALP« og »BIRB«, de tyske udbetalende organer »Baden Württemberg«, »Bayern StMELF«, »Berlin«, »Hamburg« og »Niedersachsen«, det spanske udbetalende organ »Navarra«, de franske udbetalende organer »CNASEA«, »FIRS«, »OFIVAL«, »ONIC«, »ONIFLHOR«, »ONIOL«, »ONIVINS« og »SDE«, det luxembourgske udbetalende organ »ministère de l’agriculture«, de nederlandske udbetalende organer »HPA« og »Laser«, det portugisiske udbetalende organ »INGA«, det svenske udbetalende organ »Swedish Board of Agriculture« og de britiske udbetalende organer »CCW«, »FC«, »RPA« og »SEERAD« har fremsendt, er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige.

| (3) | Kommissionen skal ved afslutningen af de pågældende belgiske, tyske, spanske, franske, luxembourgske, nederlandske, portugisiske, svenske og britiske udbetalende organers regnskaber tage hensyn til de beløb, der allerede er tilbagebetalt af Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige i medfør af beslutning 2004/451/EF. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen skal ved afslutningen af de pågældende belgiske, tyske, spanske, franske, luxembourgske, nederlandske, portugisiske, svenske og britiske udbetalende organers regnskaber tage hensyn til de beløb, der allerede er tilbagebetalt af Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige i medfør af beslutning 2004/451/EF.

| (4) | Ifølge artikel 7, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1258/1999 foregriber nærværende beslutning ikke Kommissionens vedtagelse af senere beslutninger om udelukkelse fra fællesskabsfinansiering af udgifter, der ikke er afholdt efter fællesskabsreglerne — |
| --- | --- |

(4)

Ifølge artikel 7, stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1258/1999 foregriber nærværende beslutning ikke Kommissionens vedtagelse af senere beslutninger om udelukkelse fra fællesskabsfinansiering af udgifter, der ikke er afholdt efter fællesskabsreglerne —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Regnskaberne for de belgiske udbetalende organer »ALT«, »ALP« og »BIRB«, de tyske udbetalende organer »Baden Württemberg«, »Bayern StMELF«, »Berlin«, »Hamburg« og »Niedersachsen«, det spanske udbetalende organ »Navarra«, de franske udbetalende organer »CNASEA«, »FIRS«, »OFIVAL«, »ONIC«, »ONIFLHOR«, »ONIOL«, »ONIVINS« og »SDE«, det luxembourgske udbetalende organ »ministère de l’agriculture«, de nederlandske udbetalende organer »HPA« og »Laser«, det portugisiske udbetalende organ »INGA«, det svenske udbetalende organ »Swedish Board of Agriculture« og de britiske udbetalende organer »CCW«, »FC«, »RPA« og »SEERAD« over udgifter, der for regnskabsåret 2003 blev finansieret af EUGFL, Garantisektionen, afsluttes hermed.

De beløb, der skal tilbagebetales af eller udbetales til de pågældende medlemsstater i henhold til denne beslutning, er fastlagt i bilaget.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Storhertugdømmet Luxembourg, Kongeriget Nederlandene, Den Portugisiske Republik, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. september 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUT L 155 af 30.4.2004, s. 129.

2

---

BILAG I

REGNSKABSAFSLUTNING FOR DE UDBETALENDE ORGANER REGNSKABSÅRET 2003

Beløb, der skal tilbagebetales af eller udbetales til medlemsstaterne

| MS | | Udgifter for regnskabsåret 2003, der er | Nedsættelser og suspensioner for det samlede regnskabsår | I alt, herunder nedsættelser og suspensioner | Forskud udbetalt til medlemsstaten for regnskabsåret | Beløb, der skal tilbagebetales af (–) eller udbetales til (+) medlemsstaten | Beløb tilbagebetalt af (–) eller udbetalt til (+) medlemsstaten jf. beslutning 2004/451/EF | Beløb, der skal tilbageb. af (–) eller udbet. til (+) medlemsstaten jf. gæld. beslutning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| afsluttede | udelukkede | I alt a + b |
| = udgifter anmeldt i den årlige anmeldelse | = udgifter anmeldt i den månedlige anmeldelse |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f | h | i = g – h |
| BE | EUR | 1 016 945 603,26 | 0,00 | 1 016 945 603,26 | – 17 989,43 | 1 016 927 613,83 | 1 016 959 814,40 | – 32 200,57 | – 32 119,73 | – 80,84 |
| DE | EUR | 5 821 140 790,97 | 22 317 594,43 | 5 843 458 385,40 | – 332 346,61 | 5 843 126 038,79 | 5 843 311 780,61 | – 185 741,82 | – 185 741,82 | 0,00 |
| ES | EUR | 6 473 878 264,21 | 0,00 | 6 473 878 264,21 | – 16 797 763,08 | 6 457 080 501,13 | 6 459 067 545,01 | – 1 987 043,88 | – 1 987 043,88 | 0,00 |
| FR | EUR | 10 425 389 800,61 | 0,00 | 10 425 389 800,61 | – 5 675 864,78 | 10 419 713 935,83 | 10 419 067 788,02 | 646 147,81 | – 728 491,58 | 1 374 639,39 |
| LU | EUR | 44 329 012,92 | 0,00 | 44 329 012,92 | – 2 595 118,16 | 41 733 894,76 | 43 257 600,06 | – 1 523 705,30 | – 1 523 705,30 | 0,00 |
| NL | EUR | 1 360 466 615,75 | 0,00 | 1 360 466 615,75 | – 1 296 238,97 | 1 359 170 376,78 | 1 359 713 294,61 | – 542 917,83 | – 644 855,06 | 101 937,23 |
| PT | EUR | 849 829 960,52 | 0,00 | 849 829 960,52 | – 121 895,47 | 849 708 065,05 | 849 546 984,03 | 161 081,02 | – 22 328,37 | 183 409,39 |
| SE | SEK | 7 905 413 840,22 | 0,00 | 7 905 413 840,22 | 5 834 913,34 | 7 911 248 753,56 | 7 911 261 488,75 | – 12 735,19 | 0,00 | – 12 735,19 |
| UK | GBP | 2 288 574 374,19 | 362 543 530,76 | 2 651 117 904,95 | – 33 953 582,84 | 2 617 164 322,11 | 2 639 372 167,88 | – 22 207 845,77 | – 22 427 320,95 | 219 475,18 |

MS

Udgifter for regnskabsåret 2003, der er

Nedsættelser og suspensioner for det samlede regnskabsår

I alt, herunder nedsættelser og suspensioner

Forskud udbetalt til medlemsstaten for regnskabsåret

Beløb, der skal tilbagebetales af (–) eller udbetales til (+) medlemsstaten

Beløb tilbagebetalt af (–) eller udbetalt til (+) medlemsstaten jf. beslutning 2004/451/EF

Beløb, der skal tilbageb. af (–) eller udbet. til (+) medlemsstaten jf. gæld. beslutning

afsluttede

udelukkede

I alt a + b

= udgifter anmeldt i den årlige anmeldelse

= udgifter anmeldt i den månedlige anmeldelse

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

h

i = g – h

BE

EUR

1 016 945 603,26

0,00

1 016 945 603,26

– 17 989,43

1 016 927 613,83

1 016 959 814,40

– 32 200,57

– 32 119,73

– 80,84

DE

EUR

5 821 140 790,97

22 317 594,43

5 843 458 385,40

– 332 346,61

5 843 126 038,79

5 843 311 780,61

– 185 741,82

– 185 741,82

0,00

ES

EUR

6 473 878 264,21

0,00

6 473 878 264,21

– 16 797 763,08

6 457 080 501,13

6 459 067 545,01

– 1 987 043,88

– 1 987 043,88

0,00

FR

EUR

10 425 389 800,61

0,00

10 425 389 800,61

– 5 675 864,78

10 419 713 935,83

10 419 067 788,02

646 147,81

– 728 491,58

1 374 639,39

LU

EUR

44 329 012,92

0,00

44 329 012,92

– 2 595 118,16

41 733 894,76

43 257 600,06

– 1 523 705,30

– 1 523 705,30

0,00

NL

EUR

1 360 466 615,75

0,00

1 360 466 615,75

– 1 296 238,97

1 359 170 376,78

1 359 713 294,61

– 542 917,83

– 644 855,06

101 937,23

PT

EUR

849 829 960,52

0,00

849 829 960,52

– 121 895,47

849 708 065,05

849 546 984,03

161 081,02

– 22 328,37

183 409,39

SE

SEK

7 905 413 840,22

0,00

7 905 413 840,22

5 834 913,34

7 911 248 753,56

7 911 261 488,75

– 12 735,19

0,00

– 12 735,19

UK

GBP

2 288 574 374,19

362 543 530,76

2 651 117 904,95

– 33 953 582,84

2 617 164 322,11

2 639 372 167,88

– 22 207 845,77

– 22 427 320,95

219 475,18

| 1. | Det beløb, der tages i betragtning ved beregningen af det beløb, der skal tilbagebetales af eller udbetales til medlemsstaten, er det samlede beløb på den årlige anmeldelse for de udgifter, for hvilke der er foretaget regnskabsafslutning (kolonne a), eller det samlede beløb på de månedlige anmeldelser for de udelukkede udgifter (kolonne b). |
| --- | --- |

1.

Det beløb, der tages i betragtning ved beregningen af det beløb, der skal tilbagebetales af eller udbetales til medlemsstaten, er det samlede beløb på den årlige anmeldelse for de udgifter, for hvilke der er foretaget regnskabsafslutning (kolonne a), eller det samlede beløb på de månedlige anmeldelser for de udelukkede udgifter (kolonne b).

| 2. | Nedsættelserne og suspensionerne er dem, der tages i betragtning i forbindelse med forskudsordningen, hvortil især lægges korrektionerne som følge af manglende overholdelse af de betalingsfrister, der blev fastlagt i august, september og oktober 2003. |
| --- | --- |

2.

Nedsættelserne og suspensionerne er dem, der tages i betragtning i forbindelse med forskudsordningen, hvortil især lægges korrektionerne som følge af manglende overholdelse af de betalingsfrister, der blev fastlagt i august, september og oktober 2003.

---

BILAG II

REGNSKABSAFSLUTNING FOR DE UDBETALENDE ORGANER — REGNSKABSÅRET 2003

Følgende udbetalende organers regnskaber er fortsat udelukkede og vil blive gjort til genstand for en senere beslutning

| Medlemsstat | Udbetalende organ |
| --- | --- |
| Tyskland | Bayern Umwelt |
| Det Forenede Kongerige | DARD |
| Det Forenede Kongerige | NAW |

Medlemsstat

Udbetalende organ

Tyskland

Bayern Umwelt

Det Forenede Kongerige

DARD

Det Forenede Kongerige

NAW

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/62

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. oktober 2005

om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Republikken Korea

(2005/739/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Indledning

| (1) | Den 20. november 2004 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Republikken Korea (»Korea«). |
| --- | --- |

(1)

Den 20. november 2004 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Republikken Korea (»Korea«).

| (2) | Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 11. oktober 2004 af forbindelsesudvalget for European Wire Rope Industries (»EWRIS« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del (i dette tilfælde over 50 %) af den samlede produktion i Fællesskabet af tovværk og kabler af jern og stål. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 11. oktober 2004 af forbindelsesudvalget for European Wire Rope Industries (»EWRIS« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del (i dette tilfælde over 50 %) af den samlede produktion i Fællesskabet af tovværk og kabler af jern og stål. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

1.1.   Gældende foranstaltninger og igangværende undersøgelser vedrørende importen af tovværk og kabler af jern og stål fra andre lande

| (3) | I august 1999 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1796/1999 (3) endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine. Foranstaltningerne over for denne import bestod af en værditold, undtagen for en indisk, en mexicansk, en sydafrikansk og en ukrainsk eksporterende producent, fra hvilke der blev godtaget tilsagn ved Kommissionens afgørelse 1999/572/EF (4). Ved forordning (EF) nr. 1678/2003 (5) trak Kommissionen tilsagnet fra den ovennævnte ukrainske eksporterende producent tilbage, og ved forordning (EF) nr. 1674/2003 (6) genindførte Rådet den tilsvarende antidumpingværditold for den pågældende eksportør. |
| --- | --- |

(3)

I august 1999 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1796/1999 (3) endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine. Foranstaltningerne over for denne import bestod af en værditold, undtagen for en indisk, en mexicansk, en sydafrikansk og en ukrainsk eksporterende producent, fra hvilke der blev godtaget tilsagn ved Kommissionens afgørelse 1999/572/EF (4). Ved forordning (EF) nr. 1678/2003 (5) trak Kommissionen tilsagnet fra den ovennævnte ukrainske eksporterende producent tilbage, og ved forordning (EF) nr. 1674/2003 (6) genindførte Rådet den tilsvarende antidumpingværditold for den pågældende eksportør.

| (4) | Ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (7) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Tjekkiet, Rusland, Thailand og Tyrkiet. Foranstaltningerne over for denne import bestod af en værditold, undtagen for en tjekkisk, en russisk, en thailandsk og to tyrkiske eksporterende producenter, fra hvilke der blev godtaget tilsagn ved Kommissionens forordning (EF) nr. 230/2001 (8) og Kommissionens afgørelse 2001/602/EF (9). De to tilsagn fra tyrkiske eksporterende producenter blev trukket tilbage ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2303/2002 (10) og (EF) nr. 1274/2003 (11). |
| --- | --- |

(4)

Ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (7) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Tjekkiet, Rusland, Thailand og Tyrkiet. Foranstaltningerne over for denne import bestod af en værditold, undtagen for en tjekkisk, en russisk, en thailandsk og to tyrkiske eksporterende producenter, fra hvilke der blev godtaget tilsagn ved Kommissionens forordning (EF) nr. 230/2001 (8) og Kommissionens afgørelse 2001/602/EF (9). De to tilsagn fra tyrkiske eksporterende producenter blev trukket tilbage ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2303/2002 (10) og (EF) nr. 1274/2003 (11).

| (5) | Efter en undersøgelse i henhold til artikel 13 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (»grundforordningen«) konstateredes det efterfølgende, at foranstaltningerne vedrørende importen fra Ukraine og Folkerepublikken Kina blev omgået via henholdsvis Moldova og Marokko. Antidumpingtolden på importen med oprindelse i Ukraine blev derfor udvidet til også at omfatte importen af de samme former for tovværk og kabler af stål afsendt fra Moldova (12). Ligeledes blev den endelige antidumpingtold på importen med oprindelse i Folkerepublikken Kina udvidet til at omfatte importen af de samme former for tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko (13), undtagen varer reelt fremstillet af marokkanske producenter. |
| --- | --- |

(5)

Efter en undersøgelse i henhold til artikel 13 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 (»grundforordningen«) konstateredes det efterfølgende, at foranstaltningerne vedrørende importen fra Ukraine og Folkerepublikken Kina blev omgået via henholdsvis Moldova og Marokko. Antidumpingtolden på importen med oprindelse i Ukraine blev derfor udvidet til også at omfatte importen af de samme former for tovværk og kabler af stål afsendt fra Moldova (12). Ligeledes blev den endelige antidumpingtold på importen med oprindelse i Folkerepublikken Kina udvidet til at omfatte importen af de samme former for tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko (13), undtagen varer reelt fremstillet af marokkanske producenter.

| (6) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger mod tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine (14) modtog Kommissionen den 17. maj 2004 en anmodning om at foretage en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger mod tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine (14) modtog Kommissionen den 17. maj 2004 en anmodning om at foretage en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (7) | Denne anmodning blev indgivet af forbindelsesudvalget for European Wire Rope Industries (»EWRIS« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del — i dette tilfælde mere end 50 % — af den samlede produktion i Fællesskabet af tovværk og kabler af jern og stål. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(7)

Denne anmodning blev indgivet af forbindelsesudvalget for European Wire Rope Industries (»EWRIS« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del — i dette tilfælde mere end 50 % — af den samlede produktion i Fællesskabet af tovværk og kabler af jern og stål. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

| (8) | Der blev efterfølgende indledt en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, af importen af tovværk og kabler af jern og stål fra Folkerepublikken Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine. Denne fornyede undersøgelse er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

(8)

Der blev efterfølgende indledt en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, af importen af tovværk og kabler af jern og stål fra Folkerepublikken Kina, Indien, Sydafrika og Ukraine. Denne fornyede undersøgelse er endnu ikke afsluttet.

| (9) | Dette dokument vedrører imidlertid kun importen fra Korea, dvs. den i betragtning 1 og 2 nævnte undersøgelse. |
| --- | --- |

(9)

Dette dokument vedrører imidlertid kun importen fra Korea, dvs. den i betragtning 1 og 2 nævnte undersøgelse.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

| (10) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Korea, de importører, forhandlere og sammenslutninger heraf samt de leverandører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, og repræsentanterne for det pågældende eksportland samt klageren og andre kendte fællesskabsproducenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Korea, de importører, forhandlere og sammenslutninger heraf samt de leverandører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, og repræsentanterne for det pågældende eksportland samt klageren og andre kendte fællesskabsproducenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (11) | I betragtning af det store antal producenter i Fællesskabet, eksporterende producenter i Korea og importører i Fællesskabet, der var anført i klagen, påtænktes det i indledningsmeddelelsen at udtage stikprøver blandt disse parter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(11)

I betragtning af det store antal producenter i Fællesskabet, eksporterende producenter i Korea og importører i Fællesskabet, der var anført i klagen, påtænktes det i indledningsmeddelelsen at udtage stikprøver blandt disse parter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

| (12) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det var nødvendigt at udtage stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev alle producenter og importører i Fællesskabet og alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de grundlæggende oplysninger, der var anført i indledningsmeddelelsen, om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i perioden fra den 1. juli 2003 til den 30. juni 2004. |
| --- | --- |

(12)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det var nødvendigt at udtage stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev alle producenter og importører i Fællesskabet og alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de grundlæggende oplysninger, der var anført i indledningsmeddelelsen, om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i perioden fra den 1. juli 2003 til den 30. juni 2004.

| (13) | Efter en gennemgang af de oplysninger, der blev afgivet af de eksporterende producenter, blev tre selskaber udvalgt til at indgå i stikprøven på grundlag af den mængde af varen, som de havde eksporteret til Fællesskabet. En af de eksporterende producenter i stikprøven ophørte imidlertid efterfølgende med at samarbejde, og den eksportør, der derefter havde den største eksportmængde, blev derfor medtaget i stikprøven. Den endelige stikprøve bestod af følgende selskaber:






  — | Kiswire Ltd, |
| --- | --- | --- |

(13)

Efter en gennemgang af de oplysninger, der blev afgivet af de eksporterende producenter, blev tre selskaber udvalgt til at indgå i stikprøven på grundlag af den mængde af varen, som de havde eksporteret til Fællesskabet. En af de eksporterende producenter i stikprøven ophørte imidlertid efterfølgende med at samarbejde, og den eksportør, der derefter havde den største eksportmængde, blev derfor medtaget i stikprøven. Den endelige stikprøve bestod af følgende selskaber:

—

Kiswire Ltd,

| — | DSR Wire Corporation, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation,

| — | Chung-Woo Rope Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co. Ltd.

| (14) | For så vidt angår uafhængige importører reagerede kun én importør, der rent faktisk importerede den pågældende vare fra det pågældende land, positivt ved at besvare spørgeskemaet om stikprøven og gav udtryk for vilje til at samarbejde yderligere med Kommissionens tjenestegrene. I betragtning heraf besluttede Kommissionen ikke at benytte stikprøver af de uafhængige importører, men at sende et spørgeskema til den ovennævnte importør. |
| --- | --- |

(14)

For så vidt angår uafhængige importører reagerede kun én importør, der rent faktisk importerede den pågældende vare fra det pågældende land, positivt ved at besvare spørgeskemaet om stikprøven og gav udtryk for vilje til at samarbejde yderligere med Kommissionens tjenestegrene. I betragtning heraf besluttede Kommissionen ikke at benytte stikprøver af de uafhængige importører, men at sende et spørgeskema til den ovennævnte importør.

| (15) | Klagen blev indgivet på vegne af 21 producenter i Fællesskabet. Kommissionen anmodede disse 21 selskaber og alle andre kendte producenter om at samarbejde ved at besvare et stikprøveskema. Sytten selskaber besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Spørgeskemaet vedrørende stikprøven indeholdt spørgsmål om udviklingen af visse overordnede skadesindikatorer, nemlig produktionskapacitet, produktionsmængde, lagerbeholdninger, salgets mængde og værdi samt beskæftigelse. Af de sytten producenter, der udtrykte vilje til at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen, blev følgende fem selskaber udtaget til stikprøven:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Tyskland) |
| --- | --- | --- |

(15)

Klagen blev indgivet på vegne af 21 producenter i Fællesskabet. Kommissionen anmodede disse 21 selskaber og alle andre kendte producenter om at samarbejde ved at besvare et stikprøveskema. Sytten selskaber besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Spørgeskemaet vedrørende stikprøven indeholdt spørgsmål om udviklingen af visse overordnede skadesindikatorer, nemlig produktionskapacitet, produktionsmængde, lagerbeholdninger, salgets mængde og værdi samt beskæftigelse. Af de sytten producenter, der udtrykte vilje til at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen, blev følgende fem selskaber udtaget til stikprøven:

—

BTS Drahtseile GmbH (Tyskland)

| — | Cables y Alambres especiales SA (Spanien) |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales SA (Spanien)

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland) |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos SA (Portugal) |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos SA (Portugal)

| — | Trefileurope SA (Frankrig). |
| --- | --- |

—

Trefileurope SA (Frankrig).

| (16) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter og EF-producenter, der indgik i stikprøven, og til alle andre kendte berørte parter. Der blev modtaget besvarelser fra de tre koreanske eksporterende producenter i stikprøven, fra en importør i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med en af de koreanske eksportører, fra de fem producenter i stikprøven, der tilhørte EF-erhvervsgrenen, fra den samarbejdsvillige uafhængige importør, fra to råvareleverandører og fra ti brugere. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter og EF-producenter, der indgik i stikprøven, og til alle andre kendte berørte parter. Der blev modtaget besvarelser fra de tre koreanske eksporterende producenter i stikprøven, fra en importør i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med en af de koreanske eksportører, fra de fem producenter i stikprøven, der tilhørte EF-erhvervsgrenen, fra den samarbejdsvillige uafhængige importør, fra to råvareleverandører og fra ti brugere.

| (17) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | producenter tilhørende EF-erhvervsgrenen:






  — | BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Tyskland) |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

producenter tilhørende EF-erhvervsgrenen:

—

BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Tyskland)

| — | Cables y Alambres especiales SA, Bilbao (Spanien) |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres especiales SA, Bilbao (Spanien)

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Tyskland) |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Tyskland)

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos SA, Gemunde (Portugal) |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos SA, Gemunde (Portugal)

| — | Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Frankrig) |
| --- | --- |

—

Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Frankrig)

| b) | ikke forretningsmæssigt forbundet importør:






  — | Interkabel GmbH, Solms (Tyskland) |
| --- | --- | --- |

b)

ikke forretningsmæssigt forbundet importør:

—

Interkabel GmbH, Solms (Tyskland)

| c) | eksporterende producenter i Korea:






  — | Kiswire Ltd, Seoul, |
| --- | --- | --- |

c)

eksporterende producenter i Korea:

—

Kiswire Ltd, Seoul,

| — | DSR Wire Corporation, Suncheon, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation, Suncheon,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (18) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2003 til 30. juni 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(18)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2003 til 30. juni 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   Den pågældende vare og samme vare

2.1.   Den pågældende vare

| (19) | Den pågældende vare er tovværk og kabler af jern og stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, forsynet eller ikke forsynet med kroge eller andet tilbehør, med oprindelse i Republikken Korea (i det følgende benævnt »den pågældende vare«), normalt tariferet under KN-kode 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 og 7312 10 99. |
| --- | --- |

(19)

Den pågældende vare er tovværk og kabler af jern og stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, forsynet eller ikke forsynet med kroge eller andet tilbehør, med oprindelse i Republikken Korea (i det følgende benævnt »den pågældende vare«), normalt tariferet under KN-kode 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 og 7312 10 99.

2.2.   Samme vare

| (20) | Den sammenslutning (EWRIA), der repræsenterede importørerne i Fællesskabet, fremførte, at de importerede varer afviger betydeligt fra de varer, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, og ikke bør sammenlignes med disse. Dette argument blev behandlet indgående i forordning (EF) nr. 230/2001, hvor det blev konkluderet, at de varer, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen, må betragtes som samme vare. Da EWRIA ikke fremførte nye argumenter, bekræftes konklusionerne i ovennævnte forordning. |
| --- | --- |

(20)

Den sammenslutning (EWRIA), der repræsenterede importørerne i Fællesskabet, fremførte, at de importerede varer afviger betydeligt fra de varer, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, og ikke bør sammenlignes med disse. Dette argument blev behandlet indgående i forordning (EF) nr. 230/2001, hvor det blev konkluderet, at de varer, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen, må betragtes som samme vare. Da EWRIA ikke fremførte nye argumenter, bekræftes konklusionerne i ovennævnte forordning.

| (21) | Det fremgik af undersøgelsen, at de varer, der eksporteres af de eksporterende producenter, og de varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på fællesskabsmarkedet, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål, og de betragtes derfor som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. Det samme gælder for de varer, der fremstilles af de koreanske producenter og sælges på det koreanske hjemmemarked. |
| --- | --- |

(21)

Det fremgik af undersøgelsen, at de varer, der eksporteres af de eksporterende producenter, og de varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på fællesskabsmarkedet, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål, og de betragtes derfor som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4. Det samme gælder for de varer, der fremstilles af de koreanske producenter og sælges på det koreanske hjemmemarked.

3.   Dumping

3.1.   Normal værdi

3.1.1.   Global repræsentativitet

| (22) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først for hver samarbejdsvillig eksporterende producent, om dens hjemmemarkedssalg af tovværk og kabler af jern og stål var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet havde en mængde svarede til mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(22)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først for hver samarbejdsvillig eksporterende producent, om dens hjemmemarkedssalg af tovværk og kabler af jern og stål var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet havde en mængde svarede til mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet.

3.1.2.   Varetypers sammenlignelighed

| (23) | Kommissionen identificerede efterfølgende de typer tovværk og kabler af jern og stål, som solgtes på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Kommissionen fandt, at varetyper solgt på hjemmemarkedet og eksporterede varetyper var direkte sammenlignelige, når de havde samme antal strenge og tråde pr. streng, ordning af tråde i strengen, kerne, brudstyrke, tråd- og tovværksegenskaber, tovværksbelægning og diameter. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen identificerede efterfølgende de typer tovværk og kabler af jern og stål, som solgtes på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet. Kommissionen fandt, at varetyper solgt på hjemmemarkedet og eksporterede varetyper var direkte sammenlignelige, når de havde samme antal strenge og tråde pr. streng, ordning af tråde i strengen, kerne, brudstyrke, tråd- og tovværksegenskaber, tovværksbelægning og diameter.

3.1.3.   Varetypespecifik repræsentativitet

| (24) | For hver type, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med den type tovværk og kabel af jern og stål, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type tovværk eller kabel af jern og stål blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Fællesskabet. Det konstateredes, at de fleste af de varetyper, der blev eksporteret til Fællesskabet, solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(24)

For hver type, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med den type tovværk og kabel af jern og stål, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type tovværk eller kabel af jern og stål blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Fællesskabet. Det konstateredes, at de fleste af de varetyper, der blev eksporteret til Fællesskabet, solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet.

3.1.4.   Salg i normal handel

| (25) | Kommissionen undersøgte efterfølgende, om selskabernes hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen undersøgte efterfølgende, om selskabernes hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen.

| (26) | Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var tabsgivende i undersøgelsesperioden.






  a) | For de varetyper, hvor mere end 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedspriserne for den pågældende type. |
| --- | --- | --- |

(26)

Dette blev gjort ved for hver eksporteret varetype at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var tabsgivende i undersøgelsesperioden.

a)

For de varetyper, hvor mere end 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedspriserne for den pågældende type.

| b) | For de varetyper, hvor mindst 10 % og højst 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af priserne ved de salgstransaktioner på hjemmemarkedet for den pågældende type, der fandt sted til priser lig med eller over enhedsomkostningerne. |
| --- | --- |

b)

For de varetyper, hvor mindst 10 % og højst 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) ikke fandt sted til under enhedsomkostningerne, beregnedes den normale værdi for hver varetype som det vejede gennemsnit af priserne ved de salgstransaktioner på hjemmemarkedet for den pågældende type, der fandt sted til priser lig med eller over enhedsomkostningerne.

| c) | For de varetyper, hvor under 10 % af den solgte mængde blev solgt på hjemmemarkedet til en pris, der ikke lå under enhedsomkostningerne, fandtes det, at den pågældende varetype ikke solgtes i normal handel, og den normale værdi måtte derfor fastsættes ved hjælp af en anden metode. |
| --- | --- |

c)

For de varetyper, hvor under 10 % af den solgte mængde blev solgt på hjemmemarkedet til en pris, der ikke lå under enhedsomkostningerne, fandtes det, at den pågældende varetype ikke solgtes i normal handel, og den normale værdi måtte derfor fastsættes ved hjælp af en anden metode.

| (27) | Det blev på baggrund af ovenstående konkluderet, at hovedparten af de eksporterede varetyper solgtes i normal handel på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(27)

Det blev på baggrund af ovenstående konkluderet, at hovedparten af de eksporterede varetyper solgtes i normal handel på hjemmemarkedet.

3.1.5.   Normal værdi baseret på faktiske hjemmemarkedspriser

| (28) | For de typer, som de undersøgte selskaber solgte med henblik på eksport til Fællesskabet, og hvor kravene i afsnit 3.1.3 og 3.1.4.a) og b) var opfyldt, blev den normale værdi for de tilsvarende varetyper baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(28)

For de typer, som de undersøgte selskaber solgte med henblik på eksport til Fællesskabet, og hvor kravene i afsnit 3.1.3 og 3.1.4.a) og b) var opfyldt, blev den normale værdi for de tilsvarende varetyper baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

3.1.6.   Normal værdi baseret på andre producenters hjemmemarkedspriser i Korea

| (29) | For varetyper, der henhører under afsnit 3.1.4.c), og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på det koreanske hjemmemarked af de eksporterende producenter som omhandlet i afsnit 3.1.3, blev det først overvejet, om andre koreanske producenters salgspriser kunne benyttes til at fastsætte den normale værdi. Det konstateredes imidlertid, at der sælges en række forskellige modeller af varen, og at en række faktorer påvirker den endelige salgspris. Forskellene mellem de solgte modeller ville have betydet talrige justeringer, der ville have været baseret på skøn. Det blev derfor anset for mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi. |
| --- | --- |

(29)

For varetyper, der henhører under afsnit 3.1.4.c), og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på det koreanske hjemmemarked af de eksporterende producenter som omhandlet i afsnit 3.1.3, blev det først overvejet, om andre koreanske producenters salgspriser kunne benyttes til at fastsætte den normale værdi. Det konstateredes imidlertid, at der sælges en række forskellige modeller af varen, og at en række faktorer påvirker den endelige salgspris. Forskellene mellem de solgte modeller ville have betydet talrige justeringer, der ville have været baseret på skøn. Det blev derfor anset for mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi.

3.1.7.   Normal værdi baseret på en beregnet værdi

| (30) | I betragtning af ovenstående blev den normale værdi for alle de varetyper, der er nævnt i betragtning 29, beregnet på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 3. |
| --- | --- |

(30)

I betragtning af ovenstående blev den normale værdi for alle de varetyper, der er nævnt i betragtning 29, beregnet på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 3.

| (31) | For at beregne den normale værdi blev de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG & A-omkostninger) og disse selskabers vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige fremstillingsomkostninger i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6. Hvor det var nødvendigt, blev en del af de produktionsomkostninger, der fejlagtigt var blevet tildelt et selskab, og SG & A-omkostninger korrigeret, før de blev benyttet ved prøvningen af, om salget havde fundet sted i normal handel, og ved beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(31)

For at beregne den normale værdi blev de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG & A-omkostninger) og disse selskabers vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige fremstillingsomkostninger i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6. Hvor det var nødvendigt, blev en del af de produktionsomkostninger, der fejlagtigt var blevet tildelt et selskab, og SG & A-omkostninger korrigeret, før de blev benyttet ved prøvningen af, om salget havde fundet sted i normal handel, og ved beregningen af den normale værdi.

| (32) | I denne forbindelse inkluderede alle de pågældende eksporterende producenter ikke-driftsmæssige udgifter i deres SG & A-omkostninger på hjemmemarkedet for samme vare. Disse eksportører fratrak også indtægter, der ikke var knyttet til salget af samme vare på hjemmemarkedet, fra SG & A-omkostningerne. |
| --- | --- |

(32)

I denne forbindelse inkluderede alle de pågældende eksporterende producenter ikke-driftsmæssige udgifter i deres SG & A-omkostninger på hjemmemarkedet for samme vare. Disse eksportører fratrak også indtægter, der ikke var knyttet til salget af samme vare på hjemmemarkedet, fra SG & A-omkostningerne.

| (33) | Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at nogle af disse indtægter og udgifter ikke kunne knyttes til salget af samme vare på hjemmemarkedet og derfor ikke burde have været tildelt eller fratrukket de pågældende SG & A-omkostninger. Sådanne ikke-driftsmæssige indtægter og udgifter blev derfor fratrukket de rapporterede SG & A-omkostninger. |
| --- | --- |

(33)

Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at nogle af disse indtægter og udgifter ikke kunne knyttes til salget af samme vare på hjemmemarkedet og derfor ikke burde have været tildelt eller fratrukket de pågældende SG & A-omkostninger. Sådanne ikke-driftsmæssige indtægter og udgifter blev derfor fratrukket de rapporterede SG & A-omkostninger.

3.2.   Eksportpris

| (34) | I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, altså på grundlag af de eksportpriser der faktisk var betalt eller skulle betales. |
| --- | --- |

(34)

I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, altså på grundlag af de eksportpriser der faktisk var betalt eller skulle betales.

| (35) | Hvis eksportsalget havde fundet sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør, beregnedes eksportprisen i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes den forretningsmæssigt forbundne importørs egne SG & A-omkostninger. Da der ikke forelå mere pålidelige oplysninger, blev den rimelige fortjenstmargen anslået til 5 %. Denne fortjenstmargen blev benyttet i en tidligere antidumpingundersøgelse vedrørende importen af samme vare, hvis endelige resultater blev offentliggjort ved Rådets forordning (EF) nr. 1601/2001 (15). Der forelå ingen oplysninger, der kunne godtgøre, at dette ikke var en troværdig margen. |
| --- | --- |

(35)

Hvis eksportsalget havde fundet sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør, beregnedes eksportprisen i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes den forretningsmæssigt forbundne importørs egne SG & A-omkostninger. Da der ikke forelå mere pålidelige oplysninger, blev den rimelige fortjenstmargen anslået til 5 %. Denne fortjenstmargen blev benyttet i en tidligere antidumpingundersøgelse vedrørende importen af samme vare, hvis endelige resultater blev offentliggjort ved Rådets forordning (EF) nr. 1601/2001 (15). Der forelå ingen oplysninger, der kunne godtgøre, at dette ikke var en troværdig margen.

3.3.   Sammenligning

| (36) | Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet på niveauet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev i alle tilfælde foretaget justeringer, hvor dette var berettiget, korrekt og støttet af dokumentation. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for forskelle i rabatter, nedslag, provisioner, land- og søtransport, pakning, kreditomkostninger og omkostninger til forsikring, håndtering og lastning, bankgebyrer og andre faktorer. |
| --- | --- |

(36)

Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet på niveauet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev i alle tilfælde foretaget justeringer, hvor dette var berettiget, korrekt og støttet af dokumentation. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for forskelle i rabatter, nedslag, provisioner, land- og søtransport, pakning, kreditomkostninger og omkostninger til forsikring, håndtering og lastning, bankgebyrer og andre faktorer.

| (37) | Alle de eksporterende producenter krævede justeringer af den normale værdi for kreditomkostninger, der var påløbet på hjemmemarkedet. Alle de koreanske eksporterende producenter benyttede imidlertid et system med åbne konti, og der kunne ikke konstateres en forbindelse mellem de påståede kreditomkostninger og de pågældende hjemmemarkedssalgstransaktioner. Det kunne derfor ikke fastslås, at denne faktor havde en indvirkning på priserne og prissammenligneligheden, således som det kræves i grundforordningens artikel 2, stk. 10. Påstandene måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(37)

Alle de eksporterende producenter krævede justeringer af den normale værdi for kreditomkostninger, der var påløbet på hjemmemarkedet. Alle de koreanske eksporterende producenter benyttede imidlertid et system med åbne konti, og der kunne ikke konstateres en forbindelse mellem de påståede kreditomkostninger og de pågældende hjemmemarkedssalgstransaktioner. Det kunne derfor ikke fastslås, at denne faktor havde en indvirkning på priserne og prissammenligneligheden, således som det kræves i grundforordningens artikel 2, stk. 10. Påstandene måtte derfor afvises.

| (38) | Alle eksporterende producenter krævede også, at der blev foretaget en justering for kreditomkostninger, der påløb på eksportsalget til Fællesskabet. En sådan justering var berettiget, men de oplyste beløb var for små og måtte korrigeres under kontrolbesøget. |
| --- | --- |

(38)

Alle eksporterende producenter krævede også, at der blev foretaget en justering for kreditomkostninger, der påløb på eksportsalget til Fællesskabet. En sådan justering var berettiget, men de oplyste beløb var for små og måtte korrigeres under kontrolbesøget.

| (39) | De pågældende eksporterende producenter krævede en justering for forskelle i importafgifter og indirekte afgifter i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b). For to berørte eksporterende producenter konstateredes det, at det refunderede importafgiftsbeløb var større end den importafgift, der var betalt. Det er derfor usandsynligt, at eksportørerne kun modtog godtgørelse for de importerede dele, der senere indgik i eksporterede varer. For to af de eksporterende producenter var den refusion, der blev modtaget ved eksport af tovværk og kabler af jern og stål, desuden ikke knyttet til importafgifter, der var betalt for råmaterialerne, hvilket vil sige, at der blev modtaget en godtgørelse, uanset om de importerede råmaterialer blev benyttet til fremstilling af den eksporterede vare eller ej. Kommissionen fandt derfor, at der ikke er refunderet importafgifter i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b). Under alle omstændigheder kunne ingen af de pågældende eksporterende producenter påvise, om og i hvilket omfang der blev betalt importafgifter og indirekte afgifter i forbindelse med hjemmemarkedssalget af samme vare. Det kunne derfor ikke fastslås, at prissammenligneligheden blev påvirket. Ingen af betingelserne i ovennævnte bestemmelse var derfor opfyldt, og alle krav måtte afvises. |
| --- | --- |

(39)

De pågældende eksporterende producenter krævede en justering for forskelle i importafgifter og indirekte afgifter i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b). For to berørte eksporterende producenter konstateredes det, at det refunderede importafgiftsbeløb var større end den importafgift, der var betalt. Det er derfor usandsynligt, at eksportørerne kun modtog godtgørelse for de importerede dele, der senere indgik i eksporterede varer. For to af de eksporterende producenter var den refusion, der blev modtaget ved eksport af tovværk og kabler af jern og stål, desuden ikke knyttet til importafgifter, der var betalt for råmaterialerne, hvilket vil sige, at der blev modtaget en godtgørelse, uanset om de importerede råmaterialer blev benyttet til fremstilling af den eksporterede vare eller ej. Kommissionen fandt derfor, at der ikke er refunderet importafgifter i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b). Under alle omstændigheder kunne ingen af de pågældende eksporterende producenter påvise, om og i hvilket omfang der blev betalt importafgifter og indirekte afgifter i forbindelse med hjemmemarkedssalget af samme vare. Det kunne derfor ikke fastslås, at prissammenligneligheden blev påvirket. Ingen af betingelserne i ovennævnte bestemmelse var derfor opfyldt, og alle krav måtte afvises.

| (40) | Det konstateredes, at en af de eksporterende producenter betalte provision til en forretningsmæssigt forbundet importør for aktiviteter i forbindelse med den eksporterende producents direkte eksportsalg af tovværk og kabler af jern og stål til uafhængige kunder i Fællesskabet. Da den betalte provision blev betragtet som en faktor, der påvirkede prisen og prissammenligneligheden i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der foretaget en justering for det pågældende salg. |
| --- | --- |

(40)

Det konstateredes, at en af de eksporterende producenter betalte provision til en forretningsmæssigt forbundet importør for aktiviteter i forbindelse med den eksporterende producents direkte eksportsalg af tovværk og kabler af jern og stål til uafhængige kunder i Fællesskabet. Da den betalte provision blev betragtet som en faktor, der påvirkede prisen og prissammenligneligheden i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der foretaget en justering for det pågældende salg.

| (41) | To eksporterende producenter ønskede en justering af såvel hjemmemarkedssalget som eksportsalget for forskelle i andre faktorer, nemlig med de omkostninger, som selskabet havde afholdt for inspektionsgebyrer og forarbejdning uden for selskabet (påsætning af kroge og andet tilbehør) af visse varer med henblik på at opfylde kundernes krav. Det fandtes mere hensigtsmæssigt at imødekomme dette ønske som en justering for forskelle i fysiske egenskaber. Justeringsbeløbet svarer til den faktiske pris, som de eksporterende producenter betalte for inspektionsgebyrer og eksterne forarbejdningsomkostninger. |
| --- | --- |

(41)

To eksporterende producenter ønskede en justering af såvel hjemmemarkedssalget som eksportsalget for forskelle i andre faktorer, nemlig med de omkostninger, som selskabet havde afholdt for inspektionsgebyrer og forarbejdning uden for selskabet (påsætning af kroge og andet tilbehør) af visse varer med henblik på at opfylde kundernes krav. Det fandtes mere hensigtsmæssigt at imødekomme dette ønske som en justering for forskelle i fysiske egenskaber. Justeringsbeløbet svarer til den faktiske pris, som de eksporterende producenter betalte for inspektionsgebyrer og eksterne forarbejdningsomkostninger.

| (42) | Endelig krævede en eksporterende producent en justering for forskelle i handelsled i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen. Salget på hjemmemarkedet fandt imidlertid sted til nationale distributionsfirmaer. Dette er et handelsled, der svarer til handelsleddet ved salg til den forretningsmæssigt forbundne importør efter genberegning af eksportprisen. Ingen justeringer var derfor berettigede. |
| --- | --- |

(42)

Endelig krævede en eksporterende producent en justering for forskelle i handelsled i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), i grundforordningen. Salget på hjemmemarkedet fandt imidlertid sted til nationale distributionsfirmaer. Dette er et handelsled, der svarer til handelsleddet ved salg til den forretningsmæssigt forbundne importør efter genberegning af eksportprisen. Ingen justeringer var derfor berettigede.

3.4.   Dumpingmargen for de undersøgte selskaber

| (43) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev der for hver eksporterende producent foretaget en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi med den vejede gennemsnitlige eksportpris pr. varetype som fastsat ovenfor. |
| --- | --- |

(43)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev der for hver eksporterende producent foretaget en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi med den vejede gennemsnitlige eksportpris pr. varetype som fastsat ovenfor.

| (44) | På dette grundlag udgør dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter følgende af cif-nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:







  — | Kiswire Ltd | – 8,4 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DSR Wire Corporation | 0,7 %, |
| — | Chung-Woo Rope Co. Ltd | – 6,1 %. |

(44)

På dette grundlag udgør dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter følgende af cif-nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

—

Kiswire Ltd

– 8,4 %,

—

DSR Wire Corporation

0,7 %,

—

Chung-Woo Rope Co. Ltd

– 6,1 %.

| (45) | For så vidt angår de samarbejdsvillige eksportører, der ikke indgik i stikprøven, konstateredes det, at eksportpriserne for hovedparten af deres salg generelt svarede til salgspriserne for eksportørerne i stikprøven. Da der ikke foreligger oplysninger, der tyder på det modsatte, fandt Kommissionen, at stikprøveresultaterne er repræsentative for alle andre eksportører. Endvidere bemærkes det, at både de øvrige samarbejdsvillige eksportører og de ikke-samarbejdsvillige eksportører hver tegnede sig for omkring 0,5 % af forbruget i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Kommissionen fandt derfor, at selv hvis denne import havde været over bagatelgrænsen for dumping, ville den ikke have haft følgevirkninger, der isoleret set ville have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(45)

For så vidt angår de samarbejdsvillige eksportører, der ikke indgik i stikprøven, konstateredes det, at eksportpriserne for hovedparten af deres salg generelt svarede til salgspriserne for eksportørerne i stikprøven. Da der ikke foreligger oplysninger, der tyder på det modsatte, fandt Kommissionen, at stikprøveresultaterne er repræsentative for alle andre eksportører. Endvidere bemærkes det, at både de øvrige samarbejdsvillige eksportører og de ikke-samarbejdsvillige eksportører hver tegnede sig for omkring 0,5 % af forbruget i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Kommissionen fandt derfor, at selv hvis denne import havde været over bagatelgrænsen for dumping, ville den ikke have haft følgevirkninger, der isoleret set ville have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade.

3.5.   Konklusion

| (46) | I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 3, afsluttes en antidumpingprocedure, når det fastslås, at dumpingmargenen er mindre end 2 %. |
| --- | --- |

(46)

I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 3, afsluttes en antidumpingprocedure, når det fastslås, at dumpingmargenen er mindre end 2 %.

| (47) | I betragtning af ovenstående konklusioner bør den aktuelle procedure derfor afsluttes. |
| --- | --- |

(47)

I betragtning af ovenstående konklusioner bør den aktuelle procedure derfor afsluttes.

| (48) | I betragtning af ovenstående konklusioner vedrørende dumping og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 3, hvorefter en procedure afsluttes omgående, når det konstateres, at dumpingmargenen er ubetydelig, fandtes det ikke nødvendigt at drage konklusioner med hensyn til skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser — |
| --- | --- |

(48)

I betragtning af ovenstående konklusioner vedrørende dumping og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 3, hvorefter en procedure afsluttes omgående, når det konstateres, at dumpingmargenen er ubetydelig, fandtes det ikke nødvendigt at drage konklusioner med hensyn til skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING

Artikel 1

Antidumpingproceduren vedrørende importen af tovværk og kabler af jern og stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, forsynet eller ikke forsynet med kroge eller andet tilbehør, henhørende under KN-kode 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 og 7312 10 99 og med oprindelse i Republikken Korea afsluttes.

Artikel 2

Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 283 af 20.11.2004, s. 6.

2

(3)  EFT L 217 af 17.8.1999, s. 1.

3

(4)  EFT L 217 af 17.8.1999, s. 63.

4

(5)  EUT L 238 af 25.9.2003, s. 13.

5

(6)  EUT L 238 af 25.9.2003, s. 1.

6

(7)  EFT L 211 af 4.8.2001, s. 1.

7

(8)  EFT L 34 af 3.2.2001, s. 4.

8

(9)  EFT L 211 af 4.8.2001, s. 47.

9

(10)  EFT L 348 af 21.12.2002, s. 80.

10

(11)  EUT L 180 af 18.7.2003, s. 34.

11

(12)  EUT L 120 af 24.4.2004, s. 1.

12

(13)  EUT L 328 af 30.10.2004, s. 1.

13

(14)  EUT C 272 af 13.11.2003, s. 2.

14

(15)  EFT L 211 af 4.8.2001, s. 1 (betragtning 25).

15

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/68

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. oktober 2005

om ændring af beslutning 2005/693/EF om visse beskyttelsesforanstaltninger over for aviær influenza i Rusland

(meddelt under nummer K(2005) 4176)

(EØS-relevant tekst)

(2005/740/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (1), særlig artikel 18, stk. 1 og 6,

under henvisning til Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (2), særlig artikel 22, stk. 1 og 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fjerkræ og fugle, som kan være dødelig og forårsage forstyrrelser, der hurtigt kan udvikle sig til en epizooti, som kan udgøre en alvorlig trussel mod dyre- og folkesundheden og gå voldsomt ud over fjerkræopdrættets rentabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Aviær influenza er en infektiøs virussygdom hos fjerkræ og fugle, som kan være dødelig og forårsage forstyrrelser, der hurtigt kan udvikle sig til en epizooti, som kan udgøre en alvorlig trussel mod dyre- og folkesundheden og gå voldsomt ud over fjerkræopdrættets rentabilitet.

| (2) | Kommissionens beslutning 2005/693/EF af 6. oktober 2005 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for aviær influenza i Rusland (3) blev vedtaget som en reaktion på udbrud af aviær influenza i Rusland. Ved beslutningen suspenderes import af fugle, bortset fra fjerkræ, fra Rusland. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 2005/693/EF af 6. oktober 2005 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for aviær influenza i Rusland (3) blev vedtaget som en reaktion på udbrud af aviær influenza i Rusland. Ved beslutningen suspenderes import af fugle, bortset fra fjerkræ, fra Rusland.

| (3) | Ved samme beslutning suspenderes også import af uforarbejdede fjer og uforarbejdede fjerdele fra de områder i Rusland, der er opført i bilag I til beslutningen. Det er dog på visse betingelser stadig tilladt at importere uforarbejdede fjer og dele af uforarbejdede fjer fra områder i Rusland, der ikke er opført i beslutningens bilag I, herunder de regioner, der ligger vest for Ural-bjergene, og hvori der på datoen for vedtagelsen af beslutning 2005/693/EF ikke var konstateret udbrud. |
| --- | --- |

(3)

Ved samme beslutning suspenderes også import af uforarbejdede fjer og uforarbejdede fjerdele fra de områder i Rusland, der er opført i bilag I til beslutningen. Det er dog på visse betingelser stadig tilladt at importere uforarbejdede fjer og dele af uforarbejdede fjer fra områder i Rusland, der ikke er opført i beslutningens bilag I, herunder de regioner, der ligger vest for Ural-bjergene, og hvori der på datoen for vedtagelsen af beslutning 2005/693/EF ikke var konstateret udbrud.

| (4) | Den 19. oktober 2005 meddelte Rusland Kommissionen, at der var konstateret et udbrud af aviær influenza i Tula, som ligger i Ruslands centrale føderale distrikt, hvor der ikke tidligere er rapporteret om udbrud, og hvorfra det stadig er tilladt at importere uforarbejdede fjer og dele af uforarbejdede fjer i henhold til beslutning 2005/693/EF. |
| --- | --- |

(4)

Den 19. oktober 2005 meddelte Rusland Kommissionen, at der var konstateret et udbrud af aviær influenza i Tula, som ligger i Ruslands centrale føderale distrikt, hvor der ikke tidligere er rapporteret om udbrud, og hvorfra det stadig er tilladt at importere uforarbejdede fjer og dele af uforarbejdede fjer i henhold til beslutning 2005/693/EF.

| (5) | Hvad angår den seneste tids udbrud af højpatogen aviær influenza forårsaget af influenza A-virus af subtype H5N1 i Tyrkiet, Rumænien og Rusland peger vigtige indicier og molekylærepidemiologiske data i retning af, at aviær influenzavirusset er blevet slæbt ind i de pågældende tredjelande med fugle på træk fra Centralasien. Rapporten fra et kontrolbesøg gennemført i Rusland af Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) for nylig, som blev offentliggjort den 14. oktober 2005, giver anledning til at drage samme slutning. |
| --- | --- |

(5)

Hvad angår den seneste tids udbrud af højpatogen aviær influenza forårsaget af influenza A-virus af subtype H5N1 i Tyrkiet, Rumænien og Rusland peger vigtige indicier og molekylærepidemiologiske data i retning af, at aviær influenzavirusset er blevet slæbt ind i de pågældende tredjelande med fugle på træk fra Centralasien. Rapporten fra et kontrolbesøg gennemført i Rusland af Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) for nylig, som blev offentliggjort den 14. oktober 2005, giver anledning til at drage samme slutning.

| (6) | Importen til Fællesskabet af uforarbejdede fjer og dele af uforarbejdede fjer bør derfor forbydes fra de regioner i Rusland, hvor der inden for den senere tid er konstateret udbrud af aviær influenza, eller som er risikoområder ifølge den eksisterende viden om de trækruter, der benyttes af fugle på træk fra områder i Centralasien og Sibirien, hvor der er indberettet tilfælde af sygdommen. |
| --- | --- |

(6)

Importen til Fællesskabet af uforarbejdede fjer og dele af uforarbejdede fjer bør derfor forbydes fra de regioner i Rusland, hvor der inden for den senere tid er konstateret udbrud af aviær influenza, eller som er risikoområder ifølge den eksisterende viden om de trækruter, der benyttes af fugle på træk fra områder i Centralasien og Sibirien, hvor der er indberettet tilfælde af sygdommen.

| (7) | Bilag I til beslutning 2005/693/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(7)

Bilag I til beslutning 2005/693/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I bilag I til beslutning 2005/693/EF indsættes følgende som punkt 4, 5, 6 og 7:

»4.   Det centrale føderale distrikt

Omfatter følgende føderale subjekter: Belgorod Oblast, Brjansk Oblast, Ivanovskaja Oblast, Kaluzjskaja Oblast, Kostromskaja Oblast, Kursk Oblast, Lipetsk Oblast, byen Moskva, Moskva Oblast, Orlovskaja Oblast, Rjazan Oblast, Smolensk Oblast, Tambov Oblast, Tver Oblast, Tulskaja Oblast, Vladimir Oblast, Voronezj Oblast, Yaroslavl Oblast.

5.   Det sydlige føderale distrikt

Omfatter følgende føderale subjekter: Republikken Adygej, Astrakhan Oblast, Republikken Tjetjenien, Republikken Dagestan, Republikken Ingusjien, Republikken Kabardino-Balkarien, Republikken Kalmykien, Republikken Karatjajevo-Tjerkessien, Krasnodar Kraj, Republikken (nordlige) Ossetien-Alanien, Stavropol Kraj, Rostov Oblast, Volgograd Oblast.

6.   Det nordvestlige føderale distrikt

Omfatter følgende føderale subjekter: Arkhangelsk Oblast, Republikken Komi, Novgorod Oblast, Pskov Oblast, Vologodskaja Oblast.

7.   Det føderale distrikt Privolzhsky (Volga)

Omfatter følgende føderale subjekter: Republikken Basjkortostan, Republikken Tjuvasien, Kirov Oblast, Republikken Mari-el, Republikken Mordova, Nizjegorodskaja Oblast, Orenburg Oblast, Penzenskaja Oblast, Perm Oblast, det autonome distrikt Permyakia, Samara Oblast, Saratov Oblast, Republikken Tatarstan, Republikken Udmurtien, Uljanovsk Oblast.«

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

1

(2)  EFT L 24 af 31.1.1998, s. 9. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1). Berigtiget i EUT L 191 af 28.5.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 263 af 8.10.2005, s. 22.

3

---

Berigtigelser

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/70

---

Berigtigelse til Rådets afgørelse 2005/722/EF af 17. oktober 2005 om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/428/FUSP

(
  Den Europæiske Union Tidende L 272 af 18. oktober 2005
  )

Afgørelse 2005/722/EF læses således:

»RÅDETS AFGØRELSE 2005/722/EF

af 17. oktober 2005

om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/428/FUSP

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (1), særlig artikel 2, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 6. juni 2005 afgørelse 2005/428/FUSP om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/221/FUSP (2). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 6. juni 2005 afgørelse 2005/428/FUSP om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme, og om ophævelse af afgørelse 2005/221/FUSP (2).

| (2) | Det er blevet besluttet at vedtage en ajourført liste over personer, grupper og enheder, som ovennævnte forordning (EF) nr. 2580/2001 skal finde anvendelse på — |
| --- | --- |

(2)

Det er blevet besluttet at vedtage en ajourført liste over personer, grupper og enheder, som ovennævnte forordning (EF) nr. 2580/2001 skal finde anvendelse på —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2580/2001, affattes således:

| 1. | PERSONER






  1) | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), født den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- | --- |

1.

PERSONER

1)

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), født den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 2) | ABOUD, Maisi (alias den schweiziske Abderrahmane), født den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

2)

ABOUD, Maisi (alias den schweiziske Abderrahmane), født den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 3) | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), født den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

3)

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), født den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 4) | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, født i Al Ihsa, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

4)

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, født i Al Ihsa, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 5) | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, født den 16.10.1966 i Tarut, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

5)

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, født den 16.10.1966 i Tarut, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 6) | ARIOUA, Azzedine, født den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

6)

ARIOUA, Azzedine, født den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 7) | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), født den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

7)

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), født den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 8) | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), født den 13.5.1975 i Ai Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

8)

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), født den 13.5.1975 i Ai Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 9) | ASLI, Rabah, født den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

9)

ASLI, Rabah, født den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 10) | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, født i 1960 i Libanon; libanesisk statsborger |
| --- | --- |

10)

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, født i 1960 i Libanon; libanesisk statsborger

| 11) | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), født den 1.2.1972 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

11)

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), født den 1.2.1972 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 12) | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), født den 1.6.1970 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

12)

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), født den 1.6.1970 i Algeriet (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 13) | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), født den 10.7.1965 eller den 11.7.1965 i El Dibabiya, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger |
| --- | --- |

13)

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), født den 10.7.1965 eller den 11.7.1965 i El Dibabiya, Saudi-Arabien; saudiarabisk statsborger

| 14) | FAHAS, Sofiane Yacine, født den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

14)

FAHAS, Sofiane Yacine, født den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 15) | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, født i 1963 i Libanon, libanesisk statsborger |
| --- | --- |

15)

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, født i 1963 i Libanon, libanesisk statsborger

| 16) | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), født den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

16)

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), født den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 17) | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), født den 14.4.1965 eller den 1.3.1964 i Pakistan, pas nr. 488555 |
| --- | --- |

17)

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), født den 14.4.1965 eller den 1.3.1964 i Pakistan, pas nr. 488555

| 18) | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), født den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

18)

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), født den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 19) | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), højtstående officer i Hizbollahs efterretningstjeneste, født den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pas nr. 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19)

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), højtstående officer i Hizbollahs efterretningstjeneste, født den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pas nr. 432298 (Libanon)

| 20) | NOUARA, Farid, født den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

20)

NOUARA, Farid, født den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 21) | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), født den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

21)

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), født den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 22) | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), født den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

22)

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), født den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 23) | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), født den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

23)

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), født den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 24) | SENOUCI, Sofiane, født den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

24)

SENOUCI, Sofiane, født den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 25) | SISON, José María (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af det filippinske kommunistparti, herunder NPA), født den 8.2.1939 i Cabugao, Filippinerne |
| --- | --- |

25)

SISON, José María (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af det filippinske kommunistparti, herunder NPA), født den 8.2.1939 i Cabugao, Filippinerne

| 26) | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), født den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra) |
| --- | --- |

26)

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), født den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem af al-Takfir og al-Hijra)

| 2. | GRUPPER OG ENHEDER






  1) | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Sorte September og Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- | --- |

2.

GRUPPER OG ENHEDER

1)

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Sorte September og Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2) | Al-Aqsa Martyrs’ Brigade/Al Aqsa-Martyrernes Brigade |
| --- | --- |

2)

Al-Aqsa Martyrs’ Brigade/Al Aqsa-Martyrernes Brigade

| 3) | Al-Aqsa. e.V. |
| --- | --- |

3)

Al-Aqsa. e.V.

| 4) | Al-Takfir og al-Hijra |
| --- | --- |

4)

Al-Takfir og al-Hijra

| 5) | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5)

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6) | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6)

Babbar Khalsa

| 7) | Det filippinske kommunistparti, herunder New People’s Army (NPA), Filippinerne, tilknyttet Sison José María C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af det filippinske kommunistparti, herunder NPA) |
| --- | --- |

7)

Det filippinske kommunistparti, herunder New People’s Army (NPA), Filippinerne, tilknyttet Sison José María C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, der er leder af det filippinske kommunistparti, herunder NPA)

| 8) | Gama’a al-Islamiyya (islamisk gruppe), (alias Al-Gama’a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

8)

Gama’a al-Islamiyya (islamisk gruppe), (alias Al-Gama’a al-Islamiyya, IG)

| 9) | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

9)

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 10) | Hamas (herunder Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

10)

Hamas (herunder Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 11) | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

11)

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 12) | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

12)

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 13) | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

13)

Kahane Chai (Kach)

| 14) | Det Kurdiske Arbejderparti (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

14)

Det Kurdiske Arbejderparti (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

| 15) | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [bortset fra National Council of Resistance of Iran (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK’s militante fløj), the People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

15)

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [bortset fra National Council of Resistance of Iran (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK’s militante fløj), the People’s Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 16) | Ejército de Liberación Nacional/Den Nationale Befrielseshær |
| --- | --- |

16)

Ejército de Liberación Nacional/Den Nationale Befrielseshær

| 17) | Palestine Liberation Front/Den Palæstinensiske Befrielsesfront (PLF) |
| --- | --- |

17)

Palestine Liberation Front/Den Palæstinensiske Befrielsesfront (PLF)

| 18) | Palestinian Islamic Jihad /Palæstinensisk Islamisk Jihad (PIJ) |
| --- | --- |

18)

Palestinian Islamic Jihad /Palæstinensisk Islamisk Jihad (PIJ)

| 19) | Popular Front for the Liberation of Palestine/Folkefronten til Palæstinas Befrielse (PFLP) |
| --- | --- |

19)

Popular Front for the Liberation of Palestine/Folkefronten til Palæstinas Befrielse (PFLP)

| 20) | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command/ Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen (alias PFLP-General Command, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

20)

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command/ Folkefronten til Palæstinas Befrielse-Generalkommandoen (alias PFLP-General Command, alias PFLP-GC)

| 21) | Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia (Colombias væbnede revolutionære styrker) (FARC) |
| --- | --- |

21)

Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia (Colombias væbnede revolutionære styrker) (FARC)

| 22) | Folkets Revolutionære Befrielseshær/Befrielsesfront/Parti (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolutionært Venstre), Dev Sol) |
| --- | --- |

22)

Folkets Revolutionære Befrielseshær/Befrielsesfront/Parti (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolutionært Venstre), Dev Sol)

| 23) | Sendero Luminoso (SL) (Den Lysende Sti) |
| --- | --- |

23)

Sendero Luminoso (SL) (Den Lysende Sti)

| 24) | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) (Al Aqsa i Nederlandene) |
| --- | --- |

24)

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) (Al Aqsa i Nederlandene)

| 25) | Autodefensas Unidas de Colombia (AUC) (de forenede selvforsvarsstyrker i Colombia) |
| --- | --- |

25)

Autodefensas Unidas de Colombia (AUC) (de forenede selvforsvarsstyrker i Colombia)

Artikel 2

Afgørelse 2005/428/FUSP ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Den har virkning fra dagen for offentliggørelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 17. oktober 2005.

På Rådets vegne

M. BECKETT

Formand«

---

(1)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1207/2005 (EUT L 197 af 28.7.2005, s. 16).

1

(2)  EUT L 144 af 8.6.2005, s. 59.

2

---

| 21.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 276/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 276/72

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 1695/2005 af 17. oktober 2005 om åbning af en løbende licitation med henblik på eksport af blød hvede fra det franske interventionsorgan

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 272 af 18. oktober 2005
  )

Side 4, artikel 5, stk. 1, første afsnit:

I stedet for:

»... udløber fristen for indgivelse af bud vedrørende den første dellicitation den 26. oktober 2005, kl. 9.00 (belgisk tid).«

læses:

»... udløber fristen for indgivelse af bud vedrørende den første dellicitation den 27. oktober 2005, kl. 9.00 (belgisk tid).«

---