# Euroopa Liidu L 183/14.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 183 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide14. juuli 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 183

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide14. juuli 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1095/2005, 12. juuli 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1524/2000, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1096/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 37 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1097/2005, 12. juuli 2005, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks | 39 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1098/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 45 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1099/2005, 13. juuli 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1100/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse 2005/2006. turustusaastaks kuivatatud töötlemata viigimarjade tootjatele makstav miinimumhind ning kuivatatud viigimarjade tootmistoetus | 63 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1101/2005, 13. juuli 2005, millega määratakse kindlaks töötlemiseks ettenähtud pirnide toetussummad 2005/2006. turustusaastaks | 64 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1102/2005, 13. juuli 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 32/2000, et võtta arvesse muudatusi määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta | 65 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1103/2005, 13. juuli 2005, Egiptusest pärit riisi impordilitsentside taotluste kohta määruses (EÜ) nr 955/2005 ette nähtud 2005. aasta tariifikvootide raames | 67 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1104/2005, 13. juuli 2005, millega määratakse kindlaks vähenduskoefitsient, mida rakendatakse muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu tariifi alamkvoodi III raames, mis avati määrusega (EÜ) nr 2375/2002 | 68 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1105/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse munasektori eksporditoetused alates 14. juulist 2005 | 69 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1106/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 14. juulist 2005 | 71 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1107/2005, 13. juuli 2005, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 73 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1108/2005, 13. juuli 2005, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 | 76 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1109/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 78 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1110/2005, 13. juuli 2005, millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris | 79 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1095/2005, 12. juuli 2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1524/2000, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1096/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

37

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1097/2005, 12. juuli 2005, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

39

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1098/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

45

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1099/2005, 13. juuli 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta (
  1
  )

1

47

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1100/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse 2005/2006. turustusaastaks kuivatatud töötlemata viigimarjade tootjatele makstav miinimumhind ning kuivatatud viigimarjade tootmistoetus

63

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1101/2005, 13. juuli 2005, millega määratakse kindlaks töötlemiseks ettenähtud pirnide toetussummad 2005/2006. turustusaastaks

64

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1102/2005, 13. juuli 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 32/2000, et võtta arvesse muudatusi määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta

65

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1103/2005, 13. juuli 2005, Egiptusest pärit riisi impordilitsentside taotluste kohta määruses (EÜ) nr 955/2005 ette nähtud 2005. aasta tariifikvootide raames

67

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1104/2005, 13. juuli 2005, millega määratakse kindlaks vähenduskoefitsient, mida rakendatakse muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu tariifi alamkvoodi III raames, mis avati määrusega (EÜ) nr 2375/2002

68

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1105/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse munasektori eksporditoetused alates 14. juulist 2005

69

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1106/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 14. juulist 2005

71

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1107/2005, 13. juuli 2005, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

73

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1108/2005, 13. juuli 2005, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

76

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1109/2005, 13. juuli 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

78

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1110/2005, 13. juuli 2005, millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

79

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, millega muudetakse otsust 97/757/EÜ, millega sätestatakse Madagaskarilt pärit kala- ja akvakultuuritoodete impordi eritingimused, pädeva asutuse ning veterinaarsertifikaadi osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2513 all)

   (
  1
  ) | 84 |
| | * | Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, millega muudetakse otsust 2002/472/EÜ, milles sätestatakse Bulgaaria Vabariigist kalatoodete importimise eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2454 all)

   (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, milles sätestatakse Alžeeriast pärit kalatoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2533 all)

   (
  1
  ) | 92 |
| | * | Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, milles sätestatakse Bahamalt pärit kalatoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2518 all)

   (
  1
  ) | 99 |
| | * | Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, milles sätestatakse Grenadalt pärit kalatoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2545 all)

   (
  1
  ) | 104 |
| | * | Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, millega muudetakse seoses Alžeeria, Bahama ja Grenadaga otsust 97/296/EÜ, milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2551 all)

   (
  1
  ) | 109 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, millega muudetakse otsust 97/757/EÜ, millega sätestatakse Madagaskarilt pärit kala- ja akvakultuuritoodete impordi eritingimused, pädeva asutuse ning veterinaarsertifikaadi osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2513 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2513 all)

1

84

*

Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, millega muudetakse otsust 2002/472/EÜ, milles sätestatakse Bulgaaria Vabariigist kalatoodete importimise eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2454 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2454 all)

1

88

*

Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, milles sätestatakse Alžeeriast pärit kalatoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2533 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2533 all)

1

92

*

Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, milles sätestatakse Bahamalt pärit kalatoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2518 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2518 all)

1

99

*

Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, milles sätestatakse Grenadalt pärit kalatoodete impordi eritingimused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2545 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2545 all)

1

104

*

Komisjoni otsus, 12. juuli 2005, millega muudetakse seoses Alžeeria, Bahama ja Grenadaga otsust 97/296/EÜ, milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 2551 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2551 all)

1

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1095/2005,

12. juuli 2005,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1524/2000, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes (edaspidi “esialgsed meetmed”) suuruses 30,6 %. Meetmetest kõrvalehoidmise uurimise järel laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 (3) kõnealust tollimaksu teatavate Hiina Rahavavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit jalgrataste varuosade impordile. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2474/93 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes (edaspidi “esialgsed meetmed”) suuruses 30,6 %. Meetmetest kõrvalehoidmise uurimise järel laiendati nõukogu määrusega (EÜ) nr 71/97 (3) kõnealust tollimaksu teatavate Hiina Rahavavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärit jalgrataste varuosade impordile.

| (2) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel läbi viidud dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse (edaspidi “eelmine uurimine”) järel otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 (4) eelnimetatud meetmete kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(2)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel läbi viidud dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse (edaspidi “eelmine uurimine”) järel otsustas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 (4) eelnimetatud meetmete kehtivust pikendada.

2.   Asjaomased uurimised

| (3) | 29. aprillil 2004. aastal teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (5) dumpinguvastase menetluse algatamisest Vietnamist pärit jalgrataste ühendusse impordi suhtes. |
| --- | --- |

(3)

29. aprillil 2004. aastal teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (5) dumpinguvastase menetluse algatamisest Vietnamist pärit jalgrataste ühendusse impordi suhtes.

| (4) | Samal päeval teatas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (6) Hiinast pärit jalgrataste ühendusse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamisest. |
| --- | --- |

(4)

Samal päeval teatas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (6) Hiinast pärit jalgrataste ühendusse impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamisest.

| (5) | Dumpinguvastaste uurimiste algatamise aluseks oli 15. märtsil 2004. aastal saadud kaebus ja taotlus valdavalt osalt, käesoleval juhul enam kui 35 % ühenduse jalgrattatootjaid esindavalt Euroopa Jalgrattatootjate Ühenduselt (European Bicycles Manufacturers Association – EBMA, edaspidi “taotluse esitaja”). Kaebus sisaldas tõendeid kõnealuse toote dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks põhjuseks, et algatada Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes uurimine. Taotlus sisaldas piisavalt tõendeid, et lugeda põhjendatuks Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamine. |
| --- | --- |

(5)

Dumpinguvastaste uurimiste algatamise aluseks oli 15. märtsil 2004. aastal saadud kaebus ja taotlus valdavalt osalt, käesoleval juhul enam kui 35 % ühenduse jalgrattatootjaid esindavalt Euroopa Jalgrattatootjate Ühenduselt (European Bicycles Manufacturers Association – EBMA, edaspidi “taotluse esitaja”). Kaebus sisaldas tõendeid kõnealuse toote dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks põhjuseks, et algatada Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes uurimine. Taotlus sisaldas piisavalt tõendeid, et lugeda põhjendatuks Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluse algatamine.

3.   Uurimisega seotud isikud

| (6) | Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, kaebuses ja taotluses nimetatud ühenduse tootjaid, kõiki teisi teadaolevaid ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid, importijaid ning samuti teadaolevalt asjaga seotud ühendusi ning Hiina ja Vietnami ametivõime uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, kaebuses ja taotluses nimetatud ühenduse tootjaid, kõiki teisi teadaolevaid ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid, importijaid ning samuti teadaolevalt asjaga seotud ühendusi ning Hiina ja Vietnami ametivõime uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteadetes sätestatud tähtaegade jooksul.

| (7) | Mitmed taotluse esitaja esindatud ühenduse tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõik huvitatud isikud, kes esitasid sellekohase taotluse, kuulati ära. |
| --- | --- |

(7)

Mitmed taotluse esitaja esindatud ühenduse tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõik huvitatud isikud, kes esitasid sellekohase taotluse, kuulati ära.

4.   Väljavõtteline uuring

| (8) | Arvestades uurimistega seotud eksportivate tootjate, ühenduse tootjate ja importijate suurt hulka, nähti mõlemas algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades uurimistega seotud eksportivate tootjate, ühenduse tootjate ja importijate suurt hulka, nähti mõlemas algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17.

| (9) | Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning selle vajalikuks osutumisel moodustada valim, paluti eksportivatel tootjatel ja nende esindajatel, ühenduse tootjatel ja importijatel anda endast teada ning esitada algatamisteadetes nimetatud teave. Komisjon võttis samuti ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühenduste ning Hiina ja Vietnami ametivõimudega. Kõnealused isikud ei esitanud väljavõttelise uuringu kasutamise suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

(9)

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning selle vajalikuks osutumisel moodustada valim, paluti eksportivatel tootjatel ja nende esindajatel, ühenduse tootjatel ja importijatel anda endast teada ning esitada algatamisteadetes nimetatud teave. Komisjon võttis samuti ühendust teadaolevate eksportivate tootjate ühenduste ning Hiina ja Vietnami ametivõimudega. Kõnealused isikud ei esitanud väljavõttelise uuringu kasutamise suhtes vastuväiteid.

| (10) | Ühtekokku vastas väljavõttelise uuringu küsimustikele ja esitas nõutud teabe ettenähtud tähtaja jooksul 21 Hiina eksportijat/tootjat, 6 Vietnami eksportijat/tootjat, 54 ühenduse tootjat ja 6 importijat. |
| --- | --- |

(10)

Ühtekokku vastas väljavõttelise uuringu küsimustikele ja esitas nõutud teabe ettenähtud tähtaja jooksul 21 Hiina eksportijat/tootjat, 6 Vietnami eksportijat/tootjat, 54 ühenduse tootjat ja 6 importijat.

| (11) | Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastanud 21 Hiina eksportivast tootjast eksportis uurimisperioodil jalgrattaid ühendusse vaid 17. Võttes arvesse asjaolu, et vaid väike arv Vietnami eksportivaid tootjaid oli nõus koostööd tegema, leiti, et Vietnami eksportivate tootjate osas ei ole väljavõttelise uuringu kasutamine vajalik. |
| --- | --- |

(11)

Väljavõttelise uuringu küsimustikule vastanud 21 Hiina eksportivast tootjast eksportis uurimisperioodil jalgrattaid ühendusse vaid 17. Võttes arvesse asjaolu, et vaid väike arv Vietnami eksportivaid tootjaid oli nõus koostööd tegema, leiti, et Vietnami eksportivate tootjate osas ei ole väljavõttelise uuringu kasutamine vajalik.

| (12) | Valimi moodustamiseks konsulteeriti koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjatega ja Hiina ametivõimudega ning saadi neilt nõusolek. Eksportivate tootjate osas moodustati valim, lähtudes suurimast tüüpilisest ühenduse ekspordimahust, mida oleks ettenähtud aja jooksul võimalik uurida ning lähtuvalt sellest, kas äriühingud kavatsesid taotleda turumajanduslikku kohtlemist. Valimisse kaasati vaid äriühingud, kes kavatsesid taotleda turumajanduslikku kohtlemist, sest kui uuritava samaväärse kauba tootja tegutseb üleminekujärgus mitteturumajanduslikes oludes, konstrueeritakse normaalväärtus teiste äriühingute suhtes kolmandas, võrdlusriigiks olevas turumajanduslikus riigis kasutatava hinna või konstrueeritud normaalväärtuse alusel. Selle põhjal moodustati neljast eksportivast tootjast koosnev statistiliselt usaldusväärne valim. Vastavalt valimi moodustamiseks esitatud teabele moodustas nelja valimisse kuuluva äriühingu eksport 16 % vaatlusaluse toote ekspordist Hiinast ühendusse ning 35 % kõigi koostööd tegevate tootjate ekspordist. |
| --- | --- |

(12)

Valimi moodustamiseks konsulteeriti koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjatega ja Hiina ametivõimudega ning saadi neilt nõusolek. Eksportivate tootjate osas moodustati valim, lähtudes suurimast tüüpilisest ühenduse ekspordimahust, mida oleks ettenähtud aja jooksul võimalik uurida ning lähtuvalt sellest, kas äriühingud kavatsesid taotleda turumajanduslikku kohtlemist. Valimisse kaasati vaid äriühingud, kes kavatsesid taotleda turumajanduslikku kohtlemist, sest kui uuritava samaväärse kauba tootja tegutseb üleminekujärgus mitteturumajanduslikes oludes, konstrueeritakse normaalväärtus teiste äriühingute suhtes kolmandas, võrdlusriigiks olevas turumajanduslikus riigis kasutatava hinna või konstrueeritud normaalväärtuse alusel. Selle põhjal moodustati neljast eksportivast tootjast koosnev statistiliselt usaldusväärne valim. Vastavalt valimi moodustamiseks esitatud teabele moodustas nelja valimisse kuuluva äriühingu eksport 16 % vaatlusaluse toote ekspordist Hiinast ühendusse ning 35 % kõigi koostööd tegevate tootjate ekspordist.

| (13) | Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustati ühenduse tootjatest koosnev valim pärast asjaomase ühendusega konsulteerimist ning nende nõusoleku saamist ühenduse suurima tüüpilise müügi- ja tootmismahu kohta. Selle tulemusena moodustati valim kaheksast ühenduse tootjast. Komisjon saatis küsimustikud kaheksale välja valitud äriühingule, kes esitasid täielikud vastused. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 moodustati ühenduse tootjatest koosnev valim pärast asjaomase ühendusega konsulteerimist ning nende nõusoleku saamist ühenduse suurima tüüpilise müügi- ja tootmismahu kohta. Selle tulemusena moodustati valim kaheksast ühenduse tootjast. Komisjon saatis küsimustikud kaheksale välja valitud äriühingule, kes esitasid täielikud vastused.

| (14) | Võttes arvesse asjaolu, et väga väike hulk importijaid vastas valimi moodustamiseks saadetud küsimustikule ning näitas üles koostöövalmidust (kuus importijat), otsustati, et valimi kasutamine ei ole vajalik. Sellele järgnevalt ei teinud ükski importija uurimise käigus koostööd ning nad keeldusid täidetud küsimustikku tagastamast. Vietnamist pärit impordi suhtes läbi viidud uurimise puhul tegid koostööd kolm importijat, kes saatsid täidetud küsimustikud. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse asjaolu, et väga väike hulk importijaid vastas valimi moodustamiseks saadetud küsimustikule ning näitas üles koostöövalmidust (kuus importijat), otsustati, et valimi kasutamine ei ole vajalik. Sellele järgnevalt ei teinud ükski importija uurimise käigus koostööd ning nad keeldusid täidetud küsimustikku tagastamast. Vietnamist pärit impordi suhtes läbi viidud uurimise puhul tegid koostööd kolm importijat, kes saatsid täidetud küsimustikud.

| (15) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu vajalikku teavet, mida peeti dumpingu ja sellest tuleneva kahju ning ühenduse huvide kindlaksmääramiseks vajalikuks. Kontrollkäigud viidi läbi järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | Ühenduse tootjad:







  — | Biria AG, Neukirch, Saksamaa, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu vajalikku teavet, mida peeti dumpingu ja sellest tuleneva kahju ning ühenduse huvide kindlaksmääramiseks vajalikuks. Kontrollkäigud viidi läbi järgmiste äriühingute valdustes:

a)

Ühenduse tootjad:

—

Biria AG, Neukirch, Saksamaa,

| — | Accell Group N.V., Heerenveen, Madalamaad, |
| --- | --- |

—

Accell Group N.V., Heerenveen, Madalamaad,

| — | Cycleurope Industries S.A., Machecoul, Prantsusmaa, |
| --- | --- |

—

Cycleurope Industries S.A., Machecoul, Prantsusmaa,

| — | Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Itaalia, |
| --- | --- |

—

Vivi Bikes srl, Pozzaglio, Itaalia,

| — | Denver srl, Dronero, Itaalia, |
| --- | --- |

—

Denver srl, Dronero, Itaalia,

| — | F.lli Masciaghi Spa, Monza, Itaalia, |
| --- | --- |

—

F.lli Masciaghi Spa, Monza, Itaalia,

| — | MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Saksamaa,

| — | Promiles, Villeneuve d’Ascq, Prantsusmaa. |
| --- | --- |

—

Promiles, Villeneuve d’Ascq, Prantsusmaa.

| b) | Hiina eksportivad tootjad:







  — | Giant China Co. Ltd, Kunshan Jiangsu provints, |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportivad tootjad:

—

Giant China Co. Ltd, Kunshan Jiangsu provints,

| — | Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Heshuikou Gongming, Shenzhen, |
| --- | --- |

—

Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd., Heshuikou Gongming, Shenzhen,

| — | Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou,

| — | Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen. |
| --- | --- |

—

Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen.

| c) | Vietnami eksportivad tootjad:







  — | Always Co., Ltd., Ho Chi Minh City, |
| --- | --- | --- |

c)

Vietnami eksportivad tootjad:

—

Always Co., Ltd., Ho Chi Minh City,

| — | Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd., Di An, |
| --- | --- |

—

Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd., Di An,

| — | Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai, |
| --- | --- |

—

Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai,

| — | High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An, |
| --- | --- |

—

High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An,

| — | Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai, |
| --- | --- |

—

Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd., Dong Nai,

| — | Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Chi Minh City. |
| --- | --- |

—

Vietnam Sheng Fa Co., Ltd., Ho Chi Minh City.

| d) | Sõltumatud importijad:







  — | ZEG, Köln, Saksamaa, |
| --- | --- | --- |

d)

Sõltumatud importijad:

—

ZEG, Köln, Saksamaa,

| — | Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg, Saksamaa,

| — | Halfords Nederland BV, Veenendal, Madalmaad. |
| --- | --- |

—

Halfords Nederland BV, Veenendal, Madalmaad.

| e) | Vaatlusaluse toote tootmise või müügiga seotud sidusettevõtjad:







  — | Sheng Fa Industries Co., Ltd., Taipei, Taiwan. |
| --- | --- | --- |

e)

Vaatlusaluse toote tootmise või müügiga seotud sidusettevõtjad:

—

Sheng Fa Industries Co., Ltd., Taipei, Taiwan.

| (16) | Normaalväärtuse kindlakstegemiseks viidi Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate suhtes, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi andmetele tugineva normaalväärtuse kindlakstegemiseks läbi kontrollkäik järgmiste äriühingute valdustes:






  — | Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mehhiko, |
| --- | --- | --- |

(16)

Normaalväärtuse kindlakstegemiseks viidi Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate suhtes, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, võrdlusriigi andmetele tugineva normaalväärtuse kindlakstegemiseks läbi kontrollkäik järgmiste äriühingute valdustes:

—

Biciclo SA de CV, San Luis Potosí, Mehhiko,

| — | Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mehhiko. |
| --- | --- |

—

Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí, Mehhiko.

| (17) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine mõlema uurimismenetluse käigus hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta jaanuarist uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(17)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine mõlema uurimismenetluse käigus hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2000. aasta jaanuarist uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

| (18) | Osa huvitatud isikuid küsis, miks hõlmas uurimine viieteistkümne Euroopa Liidu liikmesriigi (edaspidi “EL15”) olukorda, kui meetmed kehtestataks laienenud Euroopa Liidu kahekümne viie liikmesriigi impordi suhtes. Tuleb märkida, et import Vietnamist kümnesse uude liikmesriiki (edaspidi “EL10”) oli uurimisperioodi jooksul väheoluline. Seetõttu leiti, et see import ei olnud oluline kahju või dumpingu tekitaja. Uurimisperioodil imporditi Hiinast EL10-sse märkimisväärsetes kogustes ning madalamate hindadega kui EL15sse. Kõnealuses olukorras leitakse, et Hiinast EL10sse toimuva impordi tase ja hinnad kinnitaksid eeldatavalt veelgi dumpingu kohta tehtud järeldusi ning seisukohta, et meetmete kehtivuse lõppemisel jätkuks tõenäoliselt ka dumping. Kuna EL10 jalgrattatoodang on märkimisväärne, leiti ka, et Hiinast pärit impordi tase ja hindade mõju kinnitaks kahju tekitamist ühenduse tootmisharule laiemalt, st sealhulgas ka EL10 tootjatele. Nimetatud tingimustel leitakse, et laienemine iseenesest ei muudaks kavandatud meetmete aluseks olevaid dumpingu- ja kahjunäitajaid. |
| --- | --- |

(18)

Osa huvitatud isikuid küsis, miks hõlmas uurimine viieteistkümne Euroopa Liidu liikmesriigi (edaspidi “EL15”) olukorda, kui meetmed kehtestataks laienenud Euroopa Liidu kahekümne viie liikmesriigi impordi suhtes. Tuleb märkida, et import Vietnamist kümnesse uude liikmesriiki (edaspidi “EL10”) oli uurimisperioodi jooksul väheoluline. Seetõttu leiti, et see import ei olnud oluline kahju või dumpingu tekitaja. Uurimisperioodil imporditi Hiinast EL10-sse märkimisväärsetes kogustes ning madalamate hindadega kui EL15sse. Kõnealuses olukorras leitakse, et Hiinast EL10sse toimuva impordi tase ja hinnad kinnitaksid eeldatavalt veelgi dumpingu kohta tehtud järeldusi ning seisukohta, et meetmete kehtivuse lõppemisel jätkuks tõenäoliselt ka dumping. Kuna EL10 jalgrattatoodang on märkimisväärne, leiti ka, et Hiinast pärit impordi tase ja hindade mõju kinnitaks kahju tekitamist ühenduse tootmisharule laiemalt, st sealhulgas ka EL10 tootjatele. Nimetatud tingimustel leitakse, et laienemine iseenesest ei muudaks kavandatud meetmete aluseks olevaid dumpingu- ja kahjunäitajaid.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (19) | Vaatlusalune toode on analoogne esialgses ja eelmises uurimises käsitletud toodetega, s.o. mootorita jalgrattad ja muud rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad), mida liigitatakse CN-koodide 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 alla. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalune toode on analoogne esialgses ja eelmises uurimises käsitletud toodetega, s.o. mootorita jalgrattad ja muud rattad (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad), mida liigitatakse CN-koodide 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 alla.

| (20) | Käesolevate uurimismenetluste puhul liigitati jalgrattad järgmistesse kategooriatesse:






  — | (A) ATB (universaalrattad, sealhulgas mägijalgrattad läbimõõduga 24 või 26 tolli), |
| --- | --- | --- |

(20)

Käesolevate uurimismenetluste puhul liigitati jalgrattad järgmistesse kategooriatesse:

—

(A) ATB (universaalrattad, sealhulgas mägijalgrattad läbimõõduga 24 või 26 tolli),

| — | (B) treki-/linna-/hübriid-/VTC-tüüpi ja matkajalgrattad läbimõõduga 26 või 28 tolli, |
| --- | --- |

—

(B) treki-/linna-/hübriid-/VTC-tüüpi ja matkajalgrattad läbimõõduga 26 või 28 tolli,

| — | (C) BMX-trikijalgrattad ja lastejalgrattad läbimõõduga 16 või 20 tolli, |
| --- | --- |

—

(C) BMX-trikijalgrattad ja lastejalgrattad läbimõõduga 16 või 20 tolli,

| — | (D) muud jalgrattad/rattad. |
| --- | --- |

—

(D) muud jalgrattad/rattad.

| (21) | Uurimise läbiviimisel kasutati samasuguseid liigitusi kui Hiina suhtes esialgsete meetmete kehtestamisele eelnenud uurimisel, nagu ka eelmisel asjaomasel Hiinat käsitlenud uurimisel. Siiski tuli uute jalgrattaliikide väljatöötamisest tulenevalt liigitust mõnevõrra muuta. Näiteks käesolevas uurimises kuuluvad B kategooriasse hübriidjalgrattad ja VTC-tüüpi jalgrattad, mis on varasemate mudelite edasiarendused. |
| --- | --- |

(21)

Uurimise läbiviimisel kasutati samasuguseid liigitusi kui Hiina suhtes esialgsete meetmete kehtestamisele eelnenud uurimisel, nagu ka eelmisel asjaomasel Hiinat käsitlenud uurimisel. Siiski tuli uute jalgrattaliikide väljatöötamisest tulenevalt liigitust mõnevõrra muuta. Näiteks käesolevas uurimises kuuluvad B kategooriasse hübriidjalgrattad ja VTC-tüüpi jalgrattad, mis on varasemate mudelite edasiarendused.

| (22) | Uurimine kinnitas, et kõigil eespool määratletud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Peale selle müüakse neid ühenduse turul sarnaste turustuskanalite kaudu, nt spetsialiseerunud jaemüüjate, spordikaubakettide ja hulgimüüjate kaudu. Kuna jalgrataste peamine rakendusviis ja kasutus on samasugused, on need üldiselt vastastikku asendatavad, mistõttu eri kategooriate mudelid konkureerivad üksteisega. Selle põhjal otsustati, et kõik kategooriad moodustavad ühe toote. |
| --- | --- |

(22)

Uurimine kinnitas, et kõigil eespool määratletud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused. Peale selle müüakse neid ühenduse turul sarnaste turustuskanalite kaudu, nt spetsialiseerunud jaemüüjate, spordikaubakettide ja hulgimüüjate kaudu. Kuna jalgrataste peamine rakendusviis ja kasutus on samasugused, on need üldiselt vastastikku asendatavad, mistõttu eri kategooriate mudelid konkureerivad üksteisega. Selle põhjal otsustati, et kõik kategooriad moodustavad ühe toote.

| (23) | Uurimistest ilmnes samuti, et ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud jalgratastel, Mehhiko tootjate toodetud ja Mehhiko turul müüdud jalgratastel ning Hiinast ja Vietnamist ühenduse turule imporditud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja samasugune kasutus. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(23)

Uurimistest ilmnes samuti, et ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduse turul müüdud jalgratastel, Mehhiko tootjate toodetud ja Mehhiko turul müüdud jalgratastel ning Hiinast ja Vietnamist ühenduse turule imporditud jalgratastel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja samasugune kasutus. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

| (24) | Üks huvitatud isik väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse raames tuleks vaatlusaluse toote määratluse laiendamist nõukogu 10. jaanuari 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 71/97 piirata algmääruse artikli 13 kohaselt läbi viidud meetmetest kõrvalehoidmise uurimise järel nendele osadele, mille puhul on suur meetmetest kõrvalehoidmise tõenäosus, nt raamid ja kahvlid. Siinkohal tuleks märkida, et käesoleva uurimise algatamise eesmärgiks oli kontrollida kehtivate meetmete piisavust kahjustava dumpingu vastu võitlemisel. Vaatlusaluse toote, st Hiinast pärit jalgrataste määratlus, mida on laiendatud eelnimetatud määrusega, jääb seega samaks ning kõrvalehoidmise vastaste meetmete võimalik läbivaatamine peaks toimuma eraldi läbiviidava kontrollmenetluse raames, kui selleks vajalikud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(24)

Üks huvitatud isik väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse raames tuleks vaatlusaluse toote määratluse laiendamist nõukogu 10. jaanuari 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 71/97 piirata algmääruse artikli 13 kohaselt läbi viidud meetmetest kõrvalehoidmise uurimise järel nendele osadele, mille puhul on suur meetmetest kõrvalehoidmise tõenäosus, nt raamid ja kahvlid. Siinkohal tuleks märkida, et käesoleva uurimise algatamise eesmärgiks oli kontrollida kehtivate meetmete piisavust kahjustava dumpingu vastu võitlemisel. Vaatlusaluse toote, st Hiinast pärit jalgrataste määratlus, mida on laiendatud eelnimetatud määrusega, jääb seega samaks ning kõrvalehoidmise vastaste meetmete võimalik läbivaatamine peaks toimuma eraldi läbiviidava kontrollmenetluse raames, kui selleks vajalikud tingimused on täidetud.

| (25) | Uurimise ajal väitis üks ühenduse importija, et monorattad tuleks vaatlusaluse toote määratluse alt välja jätta, sest neil on väidetavalt erinevad füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja erinev kasutus. Komisjon uuris kõnealust väidet ning leidis, et füüsilised ja tehnilised põhiomadused olid selgelt erinevad. Erinevalt jalgratastest puudub monoratastel teine ratas, juhtimiskäepide ja pidurdussüsteem. Lisaks on monoratta ja muude rataste kasutus selgelt erinev. Monorattaid ei kasutata üldjuhul vedamiseks ega sportimiseks, vaid akrobaatilistel eesmärkidel. Sellest tulenevalt järeldati, et väide oli nõuetekohaselt põhjendatud ning vaatlusaluse toote määratlust tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(25)

Uurimise ajal väitis üks ühenduse importija, et monorattad tuleks vaatlusaluse toote määratluse alt välja jätta, sest neil on väidetavalt erinevad füüsilised ja tehnilised põhiomadused ja erinev kasutus. Komisjon uuris kõnealust väidet ning leidis, et füüsilised ja tehnilised põhiomadused olid selgelt erinevad. Erinevalt jalgratastest puudub monoratastel teine ratas, juhtimiskäepide ja pidurdussüsteem. Lisaks on monoratta ja muude rataste kasutus selgelt erinev. Monorattaid ei kasutata üldjuhul vedamiseks ega sportimiseks, vaid akrobaatilistel eesmärkidel. Sellest tulenevalt järeldati, et väide oli nõuetekohaselt põhjendatud ning vaatlusaluse toote määratlust tuleks vastavalt muuta.

C.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (26) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b tehakse Hiinast ja/või Vietnamist pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimismenetlustes normaalväärtus kindlaks kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende eksportivate tootjate osas, kes suudavad tõendada enda vastavust nimetatud määruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele, st et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b tehakse Hiinast ja/või Vietnamist pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimismenetlustes normaalväärtus kindlaks kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende eksportivate tootjate osas, kes suudavad tõendada enda vastavust nimetatud määruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele, st et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes.

| (27) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust käsitlevaid otsuseid ja kulusid tehakse turutingimustest lähtuvalt ning riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(27)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust käsitlevaid otsuseid ja kulusid tehakse turutingimustest lähtuvalt ning riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel otstarvetel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel otstarvetel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (28) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kümme Hiina ja seitse Vietnami äriühingut: | Hiina eksportivad tootjad:







  — | Giant China Co. Ltd, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kümme Hiina ja seitse Vietnami äriühingut:

Hiina eksportivad tootjad:

—

Giant China Co. Ltd,

| — | Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd,

| — | Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, |
| --- | --- |

—

Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited,

| — | Komda Industrial Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Komda Industrial Co. Ltd,

| — | Universal Cycle Corporation, |
| --- | --- |

—

Universal Cycle Corporation,

| — | Liyang Machinery (Shenzen) Co Ltd, |
| --- | --- |

—

Liyang Machinery (Shenzen) Co Ltd,

| — | Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation, |
| --- | --- |

—

Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation,

| — | Merida Bicycle Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Merida Bicycle Co. Ltd,

| — | Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd,

| — | Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd; |
| --- | --- |

—

Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd;

| | Vietnami eksportivad tootjad:







  — | Always Co., Ltd. (edaspidi “Always”), |
| --- | --- | --- |

Vietnami eksportivad tootjad:

—

Always Co., Ltd. (edaspidi “Always”),

| — | Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. (edaspidi “Asama”), |
| --- | --- |

—

Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. (edaspidi “Asama”),

| — | Dragon Bicycles Co., Ltd (edaspidi “Dragon”), |
| --- | --- |

—

Dragon Bicycles Co., Ltd (edaspidi “Dragon”),

| — | High Ride Bicycle Co., Ltd (edaspidi “High Ride”), |
| --- | --- |

—

High Ride Bicycle Co., Ltd (edaspidi “High Ride”),

| — | Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. (edaspidi “Liyang”), |
| --- | --- |

—

Liyang Vietnam Industrial Co., Ltd. (edaspidi “Liyang”),

| — | Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (edaspidi “Sheng Fa”), |
| --- | --- |

—

Vietnam Sheng Fa Co., Ltd (edaspidi “Sheng Fa”),

| — | Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd.

| (29) | Üks neist äriühingutest (Komda Industrial Co. Ltd) võttis uurimise hilisemas faasis turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasi, kuid taotles jätkuvalt individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. Ühe teise äriühingu (Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd) osas leiti, et see ei eksportinud uurimisperioodi jooksul vaatlusalust toodet ühendusse. Seega ei olnud selle turumajanduslikuks ja individuaalseks kohtlemiseks esitatud taotlused asjakohased. |
| --- | --- |

(29)

Üks neist äriühingutest (Komda Industrial Co. Ltd) võttis uurimise hilisemas faasis turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasi, kuid taotles jätkuvalt individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5. Ühe teise äriühingu (Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd) osas leiti, et see ei eksportinud uurimisperioodi jooksul vaatlusalust toodet ühendusse. Seega ei olnud selle turumajanduslikuks ja individuaalseks kohtlemiseks esitatud taotlused asjakohased.

| (30) | Ülejäänud viieteistkümne äriühingu taotlusi hinnati vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud viiele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(30)

Ülejäänud viieteistkümne äriühingu taotlusi hinnati vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud viiele kriteeriumile.

1.1.   Turumajandusliku kohtlemise kindlakstegemine Hiina eksportivate tootjate suhtes

| (31) | Kõigi Hiina jalgrattaid eksportivate tootjate osas tehti kindlaks, et need allusid ekspordikvootide süsteemile, kooskõlas 20. detsembril 2001. aastal vastu võetud ekspordilubade haldamist käsitleva määrusega, mille on heaks kiitnud väliskaubanduse ja majanduskoostöö ministeerium ning tolliasutused. Kvoodid eraldas komitee, kuhu kuulusid väliskaubanduse ja majanduskoostöö ministeeriumi, asjaomase kaubanduskoja ja välisrahadega toetatud ettevõtjate ühenduse esindajad, lähtuvalt väliskaubanduse ja majanduskoostöö ministeeriumi kehtestatud kriteeriumidest. Süsteem tähendas ka minimaalsete impordihindade kehtestamist tooteliikide lõikes ja valitsusepoolset eksportmüügi koguste ja hindade kontrolli enne ekspordilubade väljastamist. |
| --- | --- |

(31)

Kõigi Hiina jalgrattaid eksportivate tootjate osas tehti kindlaks, et need allusid ekspordikvootide süsteemile, kooskõlas 20. detsembril 2001. aastal vastu võetud ekspordilubade haldamist käsitleva määrusega, mille on heaks kiitnud väliskaubanduse ja majanduskoostöö ministeerium ning tolliasutused. Kvoodid eraldas komitee, kuhu kuulusid väliskaubanduse ja majanduskoostöö ministeeriumi, asjaomase kaubanduskoja ja välisrahadega toetatud ettevõtjate ühenduse esindajad, lähtuvalt väliskaubanduse ja majanduskoostöö ministeeriumi kehtestatud kriteeriumidest. Süsteem tähendas ka minimaalsete impordihindade kehtestamist tooteliikide lõikes ja valitsusepoolset eksportmüügi koguste ja hindade kontrolli enne ekspordilubade väljastamist.

| (32) | Eelmärgitut arvesse võttes ei suutnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingud tõendada, et nende müügihindu ja -koguseid käsitlevad otsused võeti vastu turutingimustest lähtuvalt ja ilma riigipoolse märkimisväärse sekkumiseta, nagu näeb ette algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimene kriteerium. Sellest tulenevalt otsustati nõuandekomiteega konsulteerimise järel, et turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata taotluse esitanud äriühingutele, sest need ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(32)

Eelmärgitut arvesse võttes ei suutnud turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühingud tõendada, et nende müügihindu ja -koguseid käsitlevad otsused võeti vastu turutingimustest lähtuvalt ja ilma riigipoolse märkimisväärse sekkumiseta, nagu näeb ette algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimene kriteerium. Sellest tulenevalt otsustati nõuandekomiteega konsulteerimise järel, et turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata taotluse esitanud äriühingutele, sest need ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele.

| (33) | Teatavad eksportivad tootjad ja Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic products – edaspidi “CCCME”) väitsid, et ekspordilubade süsteem ei mõjuta eksportijate määratavaid ekspordikoguseid ja -hindu ning need määratakse riigipoolse märkimisväärse sekkumiseta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses. Siinkohal tuleks esmalt märkida, et ekspordilubade süsteem võimaldab äriühingutel eksportida jalgrattaid riigi poolt maksimaalselt lubatud kogustes ja hindadega, mis jäävad allapoole riigi poolt määratud miinimumi. Kõnealune piirang viitab selgelt, et äriühingud ei otsusta eksportimise üle riigi märkimisväärse sekkumiseta. Samuti on äriühingud kohustatud esitama pakkumise iga-aastase eksporditava koguse kohta, mille eelnimetatud komitee võib niisugusel kujul heaks kiita või seda täpsustamata põhjustel muuta või isegi tagasi lükata. Lisaks võidakse jätta pakkumismenetluselt täielikult kõrvale äriühing, mis eksportis eelneval aastal vähem kui 5 000 jalgratast, mistõttu on kõnealusel komiteel absoluutne otsustusvabadus äriühingu eksporditegevuse jätkumise üle. Lisaks sellele teostab riik väliskaubanduse ja majanduskoostöö ministeeriumi ja tolliasutuste kaudu põhjalikku järelevalvet koguste ja hindade üle, valideerides eksportmüügi lepinguid, mille alusel ekspordilubasid väljastatakse. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses on kõnealusel juhul vaieldamatult tegemist riigi sekkumisega äriühingu majandusotsustesse. Eelneva põhjal lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(33)

Teatavad eksportivad tootjad ja Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic products – edaspidi “CCCME”) väitsid, et ekspordilubade süsteem ei mõjuta eksportijate määratavaid ekspordikoguseid ja -hindu ning need määratakse riigipoolse märkimisväärse sekkumiseta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses. Siinkohal tuleks esmalt märkida, et ekspordilubade süsteem võimaldab äriühingutel eksportida jalgrattaid riigi poolt maksimaalselt lubatud kogustes ja hindadega, mis jäävad allapoole riigi poolt määratud miinimumi. Kõnealune piirang viitab selgelt, et äriühingud ei otsusta eksportimise üle riigi märkimisväärse sekkumiseta. Samuti on äriühingud kohustatud esitama pakkumise iga-aastase eksporditava koguse kohta, mille eelnimetatud komitee võib niisugusel kujul heaks kiita või seda täpsustamata põhjustel muuta või isegi tagasi lükata. Lisaks võidakse jätta pakkumismenetluselt täielikult kõrvale äriühing, mis eksportis eelneval aastal vähem kui 5 000 jalgratast, mistõttu on kõnealusel komiteel absoluutne otsustusvabadus äriühingu eksporditegevuse jätkumise üle. Lisaks sellele teostab riik väliskaubanduse ja majanduskoostöö ministeeriumi ja tolliasutuste kaudu põhjalikku järelevalvet koguste ja hindade üle, valideerides eksportmüügi lepinguid, mille alusel ekspordilubasid väljastatakse. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tähenduses on kõnealusel juhul vaieldamatult tegemist riigi sekkumisega äriühingu majandusotsustesse. Eelneva põhjal lükati väide tagasi.

1.2.   Turumajandusliku kohtlemise kindlakstegemine Vietnami eksportivate tootjate suhtes

| (34) | Komisjon leidis, et viis vaatlusalust äriühingut paiknesid niinimetatud tööstustsoonides ning üks äriühing paiknes niinimetatud eksportkauba tootmise eritsoonis. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon leidis, et viis vaatlusalust äriühingut paiknesid niinimetatud tööstustsoonides ning üks äriühing paiknes niinimetatud eksportkauba tootmise eritsoonis.

| (35) | Tööstustoonis paiknevate äriühingute suhtes tehti kindlaks, et valitsuse 31. juuli 2000. aasta dekreet 24/2000ND-CP, millega rakendati Vietnami välisinvesteeringute seadust, nägi ette välisinvesteeringute seaduse reguleerimisalasse kuuluvate äriühingute üldise kohustuse investeerimisloa saamiseks eksportida vähemalt 80 % oma toodangust (edaspidi “ekspordikohustus”). Lisaks leiti, et ekspordikohustus oli kirjas kõigi viie tööstustsoonis paikneva äriühingu investeerimislubades. |
| --- | --- |

(35)

Tööstustoonis paiknevate äriühingute suhtes tehti kindlaks, et valitsuse 31. juuli 2000. aasta dekreet 24/2000ND-CP, millega rakendati Vietnami välisinvesteeringute seadust, nägi ette välisinvesteeringute seaduse reguleerimisalasse kuuluvate äriühingute üldise kohustuse investeerimisloa saamiseks eksportida vähemalt 80 % oma toodangust (edaspidi “ekspordikohustus”). Lisaks leiti, et ekspordikohustus oli kirjas kõigi viie tööstustsoonis paikneva äriühingu investeerimislubades.

| (36) | Siiski ilmnes uurimisest, et eksportkauba tootmise eritsoonis paikneva äriühingu investeerimisluba ei sisaldanud eelnimetatud ekspordikohustust. |
| --- | --- |

(36)

Siiski ilmnes uurimisest, et eksportkauba tootmise eritsoonis paikneva äriühingu investeerimisluba ei sisaldanud eelnimetatud ekspordikohustust.

| (37) | Viis äriühingut, mille investeerimislubades oli kirjas ekspordikohustus, väitsid, et kuna kehtivaid Vietnami õigusakte muudeti hiljem valitsuse dekreediga 27/2003ND-CP (edaspidi “muutmisdekreet”), muutus ekspordikohustus kehtetuks 2003. aasta 7. maist. |
| --- | --- |

(37)

Viis äriühingut, mille investeerimislubades oli kirjas ekspordikohustus, väitsid, et kuna kehtivaid Vietnami õigusakte muudeti hiljem valitsuse dekreediga 27/2003ND-CP (edaspidi “muutmisdekreet”), muutus ekspordikohustus kehtetuks 2003. aasta 7. maist.

| (38) | Seoses sellega märgib komisjon, et muutmisdekreedi järgi võib ekspordikohustusest vabastada vaid juhul, kui on täidetud kõnealuses dekreedis sätestatud kohustuslikud tingimused. Seega ei kõrvaldanud kõnealune muutmisdekreet ekspordikohustust, vaid muutis pigem nõudeid, mida äriühingud pidid ekspordikohustuse tühistamiseks täitma. |
| --- | --- |

(38)

Seoses sellega märgib komisjon, et muutmisdekreedi järgi võib ekspordikohustusest vabastada vaid juhul, kui on täidetud kõnealuses dekreedis sätestatud kohustuslikud tingimused. Seega ei kõrvaldanud kõnealune muutmisdekreet ekspordikohustust, vaid muutis pigem nõudeid, mida äriühingud pidid ekspordikohustuse tühistamiseks täitma.

| (39) | Lisaks väitsid äriühingud, et juhul, kui nad oleksid täitnud muutmisdekreedis esitatud lisatingimusi, oleks neil olnud õigus ekspordikohustuse tühistamisele oma investeerimislubadelt. Siiski peab vastavalt kehtivatele õigusaktidele investor esmalt taotlema investeerimislubasid väljastavalt asutuselt loa muutmist, mille järel muudab investeerimislubasid väljastav asutus investori investeerimisluba, eemaldades sellelt ekspordikohustuse. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks väitsid äriühingud, et juhul, kui nad oleksid täitnud muutmisdekreedis esitatud lisatingimusi, oleks neil olnud õigus ekspordikohustuse tühistamisele oma investeerimislubadelt. Siiski peab vastavalt kehtivatele õigusaktidele investor esmalt taotlema investeerimislubasid väljastavalt asutuselt loa muutmist, mille järel muudab investeerimislubasid väljastav asutus investori investeerimisluba, eemaldades sellelt ekspordikohustuse.

| (40) | Uurimisperioodi jooksul ei olnud investeerimislubasid väljastavad asutused nimetatud viie äriühingu investeerimislubadel sisalduvat ekspordikohustust tühistanud. Seega ei suutnud äriühingud tõendada, et nad oleksid lisatingimused täitnud. |
| --- | --- |

(40)

Uurimisperioodi jooksul ei olnud investeerimislubasid väljastavad asutused nimetatud viie äriühingu investeerimislubadel sisalduvat ekspordikohustust tühistanud. Seega ei suutnud äriühingud tõendada, et nad oleksid lisatingimused täitnud.

| (41) | Kõnealused äriühingud väitsid samuti, et isegi juhul, kui lugeda ekspordikohustus uurimisperioodil kehtinuks, tegid äriühingud oma otsused siiski turutingimustest lähtuvalt. Kuid lisaks sellele, et uurimisperioodil kehtis kõnealune ekspordikohustus seadusandlikul tasemel, oli nimetatud kohustus kirjas kogu uurimisperioodi jooksul nii kõigi viie äriühingu investeerimislubades kui ka põhikirjades. Eelnimetatust järeldab komisjon, et ekspordikohustust tuleb käsitleda riigi märkimisväärse sekkumisena, mis tegelikkuses takistab äriühingute otsuste vastuvõtmist turutingimustest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(41)

Kõnealused äriühingud väitsid samuti, et isegi juhul, kui lugeda ekspordikohustus uurimisperioodil kehtinuks, tegid äriühingud oma otsused siiski turutingimustest lähtuvalt. Kuid lisaks sellele, et uurimisperioodil kehtis kõnealune ekspordikohustus seadusandlikul tasemel, oli nimetatud kohustus kirjas kogu uurimisperioodi jooksul nii kõigi viie äriühingu investeerimislubades kui ka põhikirjades. Eelnimetatust järeldab komisjon, et ekspordikohustust tuleb käsitleda riigi märkimisväärse sekkumisena, mis tegelikkuses takistab äriühingute otsuste vastuvõtmist turutingimustest lähtuvalt.

| (42) | Peale selle järeldati, et äriühing, investeerimisluba ega ka põhikiri kõnealust ekspordikohustust ei sisaldanud, võis vaatlusalust toodet vabalt müüa nii omamaisel kui eksporditurul ning tegutses riigi märkimisväärse sekkumiseta. |
| --- | --- |

(42)

Peale selle järeldati, et äriühing, investeerimisluba ega ka põhikiri kõnealust ekspordikohustust ei sisaldanud, võis vaatlusalust toodet vabalt müüa nii omamaisel kui eksporditurul ning tegutses riigi märkimisväärse sekkumiseta.

| (43) | Lisaks tuleb mainida, et põhjenduses 34 viidatud viiest ekspordikohustusega äriühingust nelja osas ei olnud võimalik järeldada, et neil oli üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeriti sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel otstarvetel. Leiti, et vaatlusaluse toote Euroopa Ühendusse eksportimisel kasutatud arvepidamise korraldus oli läbipaistmatu. Kõnealusesse korraldusse oli kaasatud maksuparadiisides ja mujal väljaspool Vietnami paiknevaid vahendusfirmasid ning see ei võimaldanud arvete saatmist auditi kaudu jälgida. Eelnimetatu tulemusena ei väljendanud Vietnami äriühingute raamatupidamisdokumendid eksportmüügi käigus toimunud tehinguid tõepäraselt. |
| --- | --- |

(43)

Lisaks tuleb mainida, et põhjenduses 34 viidatud viiest ekspordikohustusega äriühingust nelja osas ei olnud võimalik järeldada, et neil oli üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeriti sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel otstarvetel. Leiti, et vaatlusaluse toote Euroopa Ühendusse eksportimisel kasutatud arvepidamise korraldus oli läbipaistmatu. Kõnealusesse korraldusse oli kaasatud maksuparadiisides ja mujal väljaspool Vietnami paiknevaid vahendusfirmasid ning see ei võimaldanud arvete saatmist auditi kaudu jälgida. Eelnimetatu tulemusena ei väljendanud Vietnami äriühingute raamatupidamisdokumendid eksportmüügi käigus toimunud tehinguid tõepäraselt.

| (44) | Seega otsustati nõuandekomiteega konsulteerimise järel kohaldada turumajanduslikku kohtlemist äriühingu Always suhtes, sest kõnealune äriühing vastas kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele ning otsustati lükata tagasi äriühingute Asama, Dragon, High Ride, Liyang ja Sheng Fa taotlused, sest kõnealused äriühingud ei vastanud kõigile eelnimetatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(44)

Seega otsustati nõuandekomiteega konsulteerimise järel kohaldada turumajanduslikku kohtlemist äriühingu Always suhtes, sest kõnealune äriühing vastas kõigile algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele ning otsustati lükata tagasi äriühingute Asama, Dragon, High Ride, Liyang ja Sheng Fa taotlused, sest kõnealused äriühingud ei vastanud kõigile eelnimetatud kriteeriumidele.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (45) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a kehtestatakse üleriigiline tollimaks vajaduse korral algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a vastavate riikide suhtes, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 kehtestatud individuaalse kohtlemise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(45)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a kehtestatakse üleriigiline tollimaks vajaduse korral algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a vastavate riikide suhtes, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 kehtestatud individuaalse kohtlemise kriteeriumidele.

| (46) | Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5 taotlesid individuaalset kohtlemist samad Hiina ja Vietnami eksportivad tootjad, kes ei täitnud turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikke kriteeriume, ning ka põhjenduses 29 viidatud äriühing. Komisjon kontrollis vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 5 punktile b, kas taotluse esitanud äriühingud tegutsesid vaatlusaluse toote ekspordihindade ja -koguste määramisel nii seadusjärgselt kui ka tegelikkuses riigist vajalikul määral sõltumatult. |
| --- | --- |

(46)

Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5 taotlesid individuaalset kohtlemist samad Hiina ja Vietnami eksportivad tootjad, kes ei täitnud turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikke kriteeriume, ning ka põhjenduses 29 viidatud äriühing. Komisjon kontrollis vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 5 punktile b, kas taotluse esitanud äriühingud tegutsesid vaatlusaluse toote ekspordihindade ja -koguste määramisel nii seadusjärgselt kui ka tegelikkuses riigist vajalikul määral sõltumatult.

| (47) | Selles osas tehti kindlaks, et kõik Hiina eksportivad tootjad allusid vaatlusaluse toote ekspordihindade ja -koguste määramisel riigi märkimisväärsele kontrollile, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 31. Seega järeldati, et individuaalset kohtlemist taotlenud Hiina eksportivad tootjad ei vastanud individuaalse kohtlemise kohaldamiseks vajalikele nõuetele, mis on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. |
| --- | --- |

(47)

Selles osas tehti kindlaks, et kõik Hiina eksportivad tootjad allusid vaatlusaluse toote ekspordihindade ja -koguste määramisel riigi märkimisväärsele kontrollile, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 31. Seega järeldati, et individuaalset kohtlemist taotlenud Hiina eksportivad tootjad ei vastanud individuaalse kohtlemise kohaldamiseks vajalikele nõuetele, mis on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5.

| (48) | Vietnami äriühingute osas leiti, et kõik viis äriühingut allusid vaatlusaluse toote ekspordikoguste määramisel riigi märkimisväärsele kontrollile, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 34–41. Seega järeldati, et ükski viiest äriühingust ei vastanud individuaalse kohtlemise kohaldamiseks vajalikele nõuetele. |
| --- | --- |

(48)

Vietnami äriühingute osas leiti, et kõik viis äriühingut allusid vaatlusaluse toote ekspordikoguste määramisel riigi märkimisväärsele kontrollile, nagu on selgitatud eespool põhjendustes 34–41. Seega järeldati, et ükski viiest äriühingust ei vastanud individuaalse kohtlemise kohaldamiseks vajalikele nõuetele.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (49) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate suhtes, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate suhtes, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (50) | Algatamisteadetes tegi komisjon ettepaneku kasutada võrdlusriigina Mehhikot, mis oli võrdlusriigiks ka eelmisel Hiinat käsitlenud uurimisel. |
| --- | --- |

(50)

Algatamisteadetes tegi komisjon ettepaneku kasutada võrdlusriigina Mehhikot, mis oli võrdlusriigiks ka eelmisel Hiinat käsitlenud uurimisel.

| (51) | Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus võrdlusriigi valikut kommenteerida. Märkused saadi koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, kelle arvamuse kohaselt olid Taiwan või India sobivamad võrdlusriigid kui Mehhiko. |
| --- | --- |

(51)

Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus võrdlusriigi valikut kommenteerida. Märkused saadi koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, kelle arvamuse kohaselt olid Taiwan või India sobivamad võrdlusriigid kui Mehhiko.

| (52) | Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et kuna Mehhikot oli juba esialgsel uurimisel võrdlusriigina kasutatud, on sobivam võrdlusriik Taiwan. Nad väitsid lisaks, et Taiwan on maailma suurimaid jalgrattatootjaid ning on arendanud välja omamaise turu, kus paljud kohalikud tootjad aktiivselt konkureerivad. Lisaks puuduvad piirangud jalgrataste või osade importimisel Taiwani. Peale selle kuuluvad paljud Hiina ja Vietnami tootjad Taiwani äriühingute omandusse ning seega on nii Taiwani äriühingute tootmisprotsessid kui ka lõpptoodang väga sarnased Hiina ja Vietnami tootjatele. Lisaks väideti, et mitmed Taiwani äriühingud on nõus komisjoniga asjaomast koostööd tegema. |
| --- | --- |

(52)

Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et kuna Mehhikot oli juba esialgsel uurimisel võrdlusriigina kasutatud, on sobivam võrdlusriik Taiwan. Nad väitsid lisaks, et Taiwan on maailma suurimaid jalgrattatootjaid ning on arendanud välja omamaise turu, kus paljud kohalikud tootjad aktiivselt konkureerivad. Lisaks puuduvad piirangud jalgrataste või osade importimisel Taiwani. Peale selle kuuluvad paljud Hiina ja Vietnami tootjad Taiwani äriühingute omandusse ning seega on nii Taiwani äriühingute tootmisprotsessid kui ka lõpptoodang väga sarnased Hiina ja Vietnami tootjatele. Lisaks väideti, et mitmed Taiwani äriühingud on nõus komisjoniga asjaomast koostööd tegema.

| (53) | Seoses eelnimetatud väidetega tuleks esmalt märkida, et Taiwan on tõepoolest suuruselt kolmas jalgrattatootja maailmas, kuid selle tööstus on enamjaolt suunatud ekspordile ning tavaline ekspordimaht on ligi 90 % toodangust. |
| --- | --- |

(53)

Seoses eelnimetatud väidetega tuleks esmalt märkida, et Taiwan on tõepoolest suuruselt kolmas jalgrattatootja maailmas, kuid selle tööstus on enamjaolt suunatud ekspordile ning tavaline ekspordimaht on ligi 90 % toodangust.

| (54) | Teisest küljest on Taiwani omamaine turg suhteliselt väike ja üsna stabiilne ning seal müüakse hinnanguliselt 700 000–800 000 ühikut, samas kui Mehhiko omamaisel turul müüakse hinnanguliselt 2,3 miljonit ühikut, seega kolm korda enam kui Taiwani turul. Lisaks sellele varustavad Taiwani turgu suures osas Hiina eksportijad. Võrdluseks võib tuua asjaolu, et Taiwan importis 2003. aastal Hiinast ligi 470 000 jalgratast, mis moodustab üle poole Taiwani turu suurusest. Seevastu enne 2001. aastat oli jalgrataste import Taiwani peaaegu olematu. Seega varustasid Taiwani turgu enne 2001. aastat põhiliselt, või siis ainult kohalikud tootjad, samas kui praegu on kõnealusel turul üha enam ülekaalus Hiina jalgrattad, mistõttu järjest väheneb kohalike tootjate turuosa. Järelikult mõjutavad omamaist turgu suurel määral Hiinast pärit jalgrataste impordihinnad, mis on käesoleva uurimise objektiks. |
| --- | --- |

(54)

Teisest küljest on Taiwani omamaine turg suhteliselt väike ja üsna stabiilne ning seal müüakse hinnanguliselt 700 000–800 000 ühikut, samas kui Mehhiko omamaisel turul müüakse hinnanguliselt 2,3 miljonit ühikut, seega kolm korda enam kui Taiwani turul. Lisaks sellele varustavad Taiwani turgu suures osas Hiina eksportijad. Võrdluseks võib tuua asjaolu, et Taiwan importis 2003. aastal Hiinast ligi 470 000 jalgratast, mis moodustab üle poole Taiwani turu suurusest. Seevastu enne 2001. aastat oli jalgrataste import Taiwani peaaegu olematu. Seega varustasid Taiwani turgu enne 2001. aastat põhiliselt, või siis ainult kohalikud tootjad, samas kui praegu on kõnealusel turul üha enam ülekaalus Hiina jalgrattad, mistõttu järjest väheneb kohalike tootjate turuosa. Järelikult mõjutavad omamaist turgu suurel määral Hiinast pärit jalgrataste impordihinnad, mis on käesoleva uurimise objektiks.

| (55) | Sellele vaatamata saadeti küsimustikud kõigile teadaolevatele Taiwani tootjatele. Osa äriühinguid vastas, et on nõus koostööd tegema, kuid neil puudub omamaine müük, sest kogu toodang eksporditakse. Küsimustikule vastas kaks äriühingut. Samas ei esitanud neist üks sisulisi küsimustiku vastuseid ning seda äriühingut peeti koostööd mittetegevaks. Teine äriühing tegi täiel määral koostööd, kuid oli kaheldav, kas selle omamaise müügi väikest mahtu võib pidada piisavalt tüüpiliseks võrreldes Taiwani turuga, Hiina koguekspordiga ühendusse ning Vietnami koguekspordiga ühendusse. Võttes samuti arvesse Taiwani turul valitsevaid tingimusi, mida on selgitatud põhjenduses 54, ei olnud kõnealuse üksiku äriühingu müüki võimalik pidada normaalväärtuse kindlakstegemise seisukohalt sobivaks aluseks. |
| --- | --- |

(55)

Sellele vaatamata saadeti küsimustikud kõigile teadaolevatele Taiwani tootjatele. Osa äriühinguid vastas, et on nõus koostööd tegema, kuid neil puudub omamaine müük, sest kogu toodang eksporditakse. Küsimustikule vastas kaks äriühingut. Samas ei esitanud neist üks sisulisi küsimustiku vastuseid ning seda äriühingut peeti koostööd mittetegevaks. Teine äriühing tegi täiel määral koostööd, kuid oli kaheldav, kas selle omamaise müügi väikest mahtu võib pidada piisavalt tüüpiliseks võrreldes Taiwani turuga, Hiina koguekspordiga ühendusse ning Vietnami koguekspordiga ühendusse. Võttes samuti arvesse Taiwani turul valitsevaid tingimusi, mida on selgitatud põhjenduses 54, ei olnud kõnealuse üksiku äriühingu müüki võimalik pidada normaalväärtuse kindlakstegemise seisukohalt sobivaks aluseks.

| (56) | Üks Hiina eksportiv tootja tegi ettepaneku kasutada võrdlusriigina Indiat. Äriühing väitis, et tööjõukulud Indias on sarnased Hiina omadele. Siinkohal ei peetud Indiat sobivaks valikuks, sest Indias müüdud jalgrattaid (lihtjalgrattad, mida müüakse jaemüüjatele osadena) ja Hiina tootjate poolt ühendusse eksporditud jalgrattaid oleks väga raske võrrelda ning see nõuaks igal juhul mitmeid kohandusi. Kuna on olemas sobivam võrdlusriik – Mehhiko – ei peetud Indiat sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(56)

Üks Hiina eksportiv tootja tegi ettepaneku kasutada võrdlusriigina Indiat. Äriühing väitis, et tööjõukulud Indias on sarnased Hiina omadele. Siinkohal ei peetud Indiat sobivaks valikuks, sest Indias müüdud jalgrattaid (lihtjalgrattad, mida müüakse jaemüüjatele osadena) ja Hiina tootjate poolt ühendusse eksporditud jalgrattaid oleks väga raske võrrelda ning see nõuaks igal juhul mitmeid kohandusi. Kuna on olemas sobivam võrdlusriik – Mehhiko – ei peetud Indiat sobivaks võrdlusriigiks.

| (57) | Lõplike järelduste avaldamise järel väitis üks Vietnami eksportiv tootja, et komisjon ei suutnud esitada mõistlikke, tõendatud põhjendusi, miks Indiat ei võiks kasutada võrdlusriigina. Nimetatud tootja väitis, et komisjon ei saatnud India tootjatele ühtegi küsimustikku, kuigi India ekspordib ühendusse suurel hulgal kvaliteetseid jalgrattaid, mis on samaväärsed tooted, vaatamata komisjoni järeldusele, et need on “lihtjalgrattad, mida müüakse jaemüüjatele osadena”. |
| --- | --- |

(57)

Lõplike järelduste avaldamise järel väitis üks Vietnami eksportiv tootja, et komisjon ei suutnud esitada mõistlikke, tõendatud põhjendusi, miks Indiat ei võiks kasutada võrdlusriigina. Nimetatud tootja väitis, et komisjon ei saatnud India tootjatele ühtegi küsimustikku, kuigi India ekspordib ühendusse suurel hulgal kvaliteetseid jalgrattaid, mis on samaväärsed tooted, vaatamata komisjoni järeldusele, et need on “lihtjalgrattad, mida müüakse jaemüüjatele osadena”.

| (58) | Selles osas tuleks esmalt märkida, et peatselt pärast menetluse algatamist soovitas Indiat võrdlusriigiks vaid üks Hiina eksportiv tootja, kuid seda nõuet ei põhjendatud piisavalt, sest ainsa argumendina nimetati Hiina ja India tööjõukulude sarnasust. Lisaks sellele ei ole Indiast ühendusse suunduv jalgrataste eksport India kui võrdlusriigi sobivuse määramisel asjakohane tegur. Ei vaielda selle üle, et India omamaisel turul müüdavad jalgrattad on asjaomastest riikidest ühendusse eksporditud toodetega samaväärsed. Samas viitas kättesaadav teave sellele, et India omamaisel turul müüdavad jalgrattaliigid nõuaksid mitmeid kohandusi ning muudaksid seega igasugused võrdlused ebausaldusväärseiks. Eelnimetatust ning põhjendatud teabe puudumisest lähtuvalt ei uuritud täiendavalt India võrdlusriigiks valimise küsimust, sest komisjonil oli andmeid sobivama võrdlusriigi, st Mehhiko kohta. Lähtuvalt sellest lükati eespool esitatud vastuväide tagasi. |
| --- | --- |

(58)

Selles osas tuleks esmalt märkida, et peatselt pärast menetluse algatamist soovitas Indiat võrdlusriigiks vaid üks Hiina eksportiv tootja, kuid seda nõuet ei põhjendatud piisavalt, sest ainsa argumendina nimetati Hiina ja India tööjõukulude sarnasust. Lisaks sellele ei ole Indiast ühendusse suunduv jalgrataste eksport India kui võrdlusriigi sobivuse määramisel asjakohane tegur. Ei vaielda selle üle, et India omamaisel turul müüdavad jalgrattad on asjaomastest riikidest ühendusse eksporditud toodetega samaväärsed. Samas viitas kättesaadav teave sellele, et India omamaisel turul müüdavad jalgrattaliigid nõuaksid mitmeid kohandusi ning muudaksid seega igasugused võrdlused ebausaldusväärseiks. Eelnimetatust ning põhjendatud teabe puudumisest lähtuvalt ei uuritud täiendavalt India võrdlusriigiks valimise küsimust, sest komisjonil oli andmeid sobivama võrdlusriigi, st Mehhiko kohta. Lähtuvalt sellest lükati eespool esitatud vastuväide tagasi.

| (59) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevatele Mehhiko tootjatele. Kaks äriühingut tegid täiel määral koostööd, vastates küsimustikule ja nõustudes antud vastuste kontrollimisega oma valdustes. Nimetatud kahe tootja omamaine müük moodustas ligikaudu kolmandiku Mehhiko turust, mis on hinnanguliselt 2,3 miljonit ühikut. Leiti, et suur hulk tootjaid ja ligi kakskümmend suuremat importijat tegutsevad konkurentsitihedas keskkonnas. 2003. aastal imporditi põhiosa jalgratastest Taiwanist (enam kui 50 %), Uruguaist (20 %), Ameerika Ühendriikidest ja Lõuna-Koreast. Kõnealune import moodustas ligi 5 % omamaisest turust. Nimetatud protsendimäärale tuleks lisada jalgrattaosi monteerivate importijate poolt omamaisel turul müüdud jalgrattad. |
| --- | --- |

(59)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevatele Mehhiko tootjatele. Kaks äriühingut tegid täiel määral koostööd, vastates küsimustikule ja nõustudes antud vastuste kontrollimisega oma valdustes. Nimetatud kahe tootja omamaine müük moodustas ligikaudu kolmandiku Mehhiko turust, mis on hinnanguliselt 2,3 miljonit ühikut. Leiti, et suur hulk tootjaid ja ligi kakskümmend suuremat importijat tegutsevad konkurentsitihedas keskkonnas. 2003. aastal imporditi põhiosa jalgratastest Taiwanist (enam kui 50 %), Uruguaist (20 %), Ameerika Ühendriikidest ja Lõuna-Koreast. Kõnealune import moodustas ligi 5 % omamaisest turust. Nimetatud protsendimäärale tuleks lisada jalgrattaosi monteerivate importijate poolt omamaisel turul müüdud jalgrattad.

| (60) | Siinkohal tuleks märkida, et 2003. aastal imporditi Mehhikosse ligikaudu 465 000 jalgrattaosa, väärtusega 79 miljonit eurot, millest kolmandiku importisid kaksteist peamist importijat/monteerijat (allikas: Mehhiko jalgrattatootjate ühenduse ANAFABI aastaaruanne). Teisest küljest moodustas Mehhikost 2003. aastal eksporditud jalgrataste hulk väärtuseliselt ligi 60 % Mehhiko impordi väärtusest (allikas: Mehhiko ametlik statistika), st hinnanguliselt ligikaudu 50–70 tuhat ühikut. Seega näib, et suuremat osa imporditud jalgrattaosadest kasutatud on kas müügijärgse teeninduse turul (remonditeenuste osutamiseks) või jalgrataste kokkupanemiseks ja omamaisel turul müümiseks. |
| --- | --- |

(60)

Siinkohal tuleks märkida, et 2003. aastal imporditi Mehhikosse ligikaudu 465 000 jalgrattaosa, väärtusega 79 miljonit eurot, millest kolmandiku importisid kaksteist peamist importijat/monteerijat (allikas: Mehhiko jalgrattatootjate ühenduse ANAFABI aastaaruanne). Teisest küljest moodustas Mehhikost 2003. aastal eksporditud jalgrataste hulk väärtuseliselt ligi 60 % Mehhiko impordi väärtusest (allikas: Mehhiko ametlik statistika), st hinnanguliselt ligikaudu 50–70 tuhat ühikut. Seega näib, et suuremat osa imporditud jalgrattaosadest kasutatud on kas müügijärgse teeninduse turul (remonditeenuste osutamiseks) või jalgrataste kokkupanemiseks ja omamaisel turul müümiseks.

| (61) | Osad eksportivad tootjad väitsid, et Mehhikos on kasutusel tülikas impordi registreerimise kord, mille alusel kirjendatakse kõnealusesse riiki imporditud kauba maksumus suuremana ning et kõnealune registreerimissüsteem moonutab Mehhiko jalgrattasektori turgu. Peale selle väitsid nimetatud tootjad, et Mehhiko omamaine konkurents on piiratud, sest kaheksa suuremat tootjat, kes on Mehhiko jalgrattatootjate ühenduse ANAFABI liikmed, valmistavad enam kui 75 % kohalikust toodangust, omades seega märkimisväärset voli omamaiste hindade määramisel. Lisaks väideti, et Mehhiko jalgrattatootjate omamaisel turul müüdavad kogused on piiratud, sest niinimetatud Maquiladora programme reguleeriv Mehhiko seadusandlus väidetavalt nõuab kohalikelt tootjatelt teatavate tulemuslikkuse kriteeriumide täitmist. Kooskõlas nimetatud programmiga peab äriühing, kes soovib hilisema ekspordi eesmärgil tooraineid maksuvabalt importida, eksportima igal aastal vähemalt 30 % oma kogutoodangust. |
| --- | --- |

(61)

Osad eksportivad tootjad väitsid, et Mehhikos on kasutusel tülikas impordi registreerimise kord, mille alusel kirjendatakse kõnealusesse riiki imporditud kauba maksumus suuremana ning et kõnealune registreerimissüsteem moonutab Mehhiko jalgrattasektori turgu. Peale selle väitsid nimetatud tootjad, et Mehhiko omamaine konkurents on piiratud, sest kaheksa suuremat tootjat, kes on Mehhiko jalgrattatootjate ühenduse ANAFABI liikmed, valmistavad enam kui 75 % kohalikust toodangust, omades seega märkimisväärset voli omamaiste hindade määramisel. Lisaks väideti, et Mehhiko jalgrattatootjate omamaisel turul müüdavad kogused on piiratud, sest niinimetatud Maquiladora programme reguleeriv Mehhiko seadusandlus väidetavalt nõuab kohalikelt tootjatelt teatavate tulemuslikkuse kriteeriumide täitmist. Kooskõlas nimetatud programmiga peab äriühing, kes soovib hilisema ekspordi eesmärgil tooraineid maksuvabalt importida, eksportima igal aastal vähemalt 30 % oma kogutoodangust.

| (62) | Seoses kõnealuse impordi registreerimise korraga tuleks esmalt märkida, et kuigi taoline kord võib muuta importimise mõnevõrra tülikamaks ja aeganõudvamaks, leiti, et Mehhiko turule imporditakse igal juhul olulisel määral jalgrattaid ja jalgrattaosi, millega on tagatud konkurentsivõimeline turuolukord. Seega ei saa taolise korra võimalikku mõju turule, mida on igal juhul võimatu otseselt mõõta, kõnealuses küsimuses asjakohaseks pidada. Seevastu tuleks omamaise konkurentsi suhtes märkida, et turul tegutseb ligi kaksteist suuremat tootjat, suur hulk väiksemaid tootjaid ja/või monteerijaid ning väga suur hulk jalgrataste ja jalgrattaosade importijaid/monteerijaid. Kõik nimetatud ettevõtjad konkureerivad üksteisega ning kinnitavad konkurentsitiheda keskkonna ülekaalu Mehhiko turul. Mis puutub ANAFABIsse kuuluvate suurtootjate turujõusse määrata kindlaks omamaiseid hindu, siis seda ei põhjendatud ning uurimisel ei ilmnenud ühtki asjaolu, mis võiks nimetatud väidet kinnitada. Asjaolu, et teatud hulk suurtootjaid omavad suurt osa omamaisest turust, ei ole tõend hindade kindlaksmääramisel esineva turujõu kohta. Kõnealuse küsimuse osas tuleks samuti märkida, et kaks Mehhiko tootjat, kelle toodang moodustas ligi kolmandiku Mehhiko kogutoodangust, said uurimise kohaselt jalgratastega seotud tegevuste eest keskmiselt madalat kasumit (madalamat kui taotluse esitaja väidetud tavapärane kasum ühenduse turul vaatlusaluste riikide kahjustava dumpingu puudumisel), mitte suurt kasumit, nagu oleks võinud eeldada juhul, kui nad valitseks Mehhiko turgu. |
| --- | --- |

(62)

Seoses kõnealuse impordi registreerimise korraga tuleks esmalt märkida, et kuigi taoline kord võib muuta importimise mõnevõrra tülikamaks ja aeganõudvamaks, leiti, et Mehhiko turule imporditakse igal juhul olulisel määral jalgrattaid ja jalgrattaosi, millega on tagatud konkurentsivõimeline turuolukord. Seega ei saa taolise korra võimalikku mõju turule, mida on igal juhul võimatu otseselt mõõta, kõnealuses küsimuses asjakohaseks pidada. Seevastu tuleks omamaise konkurentsi suhtes märkida, et turul tegutseb ligi kaksteist suuremat tootjat, suur hulk väiksemaid tootjaid ja/või monteerijaid ning väga suur hulk jalgrataste ja jalgrattaosade importijaid/monteerijaid. Kõik nimetatud ettevõtjad konkureerivad üksteisega ning kinnitavad konkurentsitiheda keskkonna ülekaalu Mehhiko turul. Mis puutub ANAFABIsse kuuluvate suurtootjate turujõusse määrata kindlaks omamaiseid hindu, siis seda ei põhjendatud ning uurimisel ei ilmnenud ühtki asjaolu, mis võiks nimetatud väidet kinnitada. Asjaolu, et teatud hulk suurtootjaid omavad suurt osa omamaisest turust, ei ole tõend hindade kindlaksmääramisel esineva turujõu kohta. Kõnealuse küsimuse osas tuleks samuti märkida, et kaks Mehhiko tootjat, kelle toodang moodustas ligi kolmandiku Mehhiko kogutoodangust, said uurimise kohaselt jalgratastega seotud tegevuste eest keskmiselt madalat kasumit (madalamat kui taotluse esitaja väidetud tavapärane kasum ühenduse turul vaatlusaluste riikide kahjustava dumpingu puudumisel), mitte suurt kasumit, nagu oleks võinud eeldada juhul, kui nad valitseks Mehhiko turgu.

| (63) | Seoses Maquiladora programmidega avastati uurimise käigus, et kaks koostööd teinud Mehhiko tootjat, kes importisid kuni 60 % kõigist jalgrattatootmiseks vajaminevatest jalgrattaosadest peamiselt Hiinast ja Taiwanist, ei maksnud kõnealusel impordil dumpinguvastast tollimaksu. Samas müüsid mõlemad põhiosa toodangust omamaisel turul. Vaid üks Mehhiko tootja tegeles ekspordiga, mis moodustas kuni 10 % selle kogumüügist. Tegelikult kuulub jalgrattasektor alates 2000. aastast niinimetatud “Mehhiko tööstusharude edendamise programmide” (PROSEC) raamesse, mis on loodud Mehhiko valitsuse 30. oktoobril 2000. aastal välja antud dekreediga. PROSEC on suunatud teatava tööstusharu edendamise programmiga hõlmatud lõpptooteid valmistavatele ettevõtjatele ning kõnealuse programmi alla kuuluvatele imporditud sisenditele. Dekreet ei seosta selgesõnaliselt eksporti ja tariifidest vabastamist/nende vähendamist. Kõik eksportivad tootjad võivad importida dekreedis nimetatud tooraineid ja seadmeid juhul, kui neid kasutatakse teatavate konkreetsete toodete valmistamiseks. Imporditud kaupade lõppsihtkoha suhtes ei ole erinevusi välja toodud (omamaine või eksportturg). Siin aga tuleks märkida, et uurimisandmete kohaselt ei maksnud kaks koostööd tegevat tootjat omamaisel turul müüdava lõpptoodangu valmistamiseks kasutatud toorainete importimisel muud maksu peale tollimaksu. |
| --- | --- |

(63)

Seoses Maquiladora programmidega avastati uurimise käigus, et kaks koostööd teinud Mehhiko tootjat, kes importisid kuni 60 % kõigist jalgrattatootmiseks vajaminevatest jalgrattaosadest peamiselt Hiinast ja Taiwanist, ei maksnud kõnealusel impordil dumpinguvastast tollimaksu. Samas müüsid mõlemad põhiosa toodangust omamaisel turul. Vaid üks Mehhiko tootja tegeles ekspordiga, mis moodustas kuni 10 % selle kogumüügist. Tegelikult kuulub jalgrattasektor alates 2000. aastast niinimetatud “Mehhiko tööstusharude edendamise programmide” (PROSEC) raamesse, mis on loodud Mehhiko valitsuse 30. oktoobril 2000. aastal välja antud dekreediga. PROSEC on suunatud teatava tööstusharu edendamise programmiga hõlmatud lõpptooteid valmistavatele ettevõtjatele ning kõnealuse programmi alla kuuluvatele imporditud sisenditele. Dekreet ei seosta selgesõnaliselt eksporti ja tariifidest vabastamist/nende vähendamist. Kõik eksportivad tootjad võivad importida dekreedis nimetatud tooraineid ja seadmeid juhul, kui neid kasutatakse teatavate konkreetsete toodete valmistamiseks. Imporditud kaupade lõppsihtkoha suhtes ei ole erinevusi välja toodud (omamaine või eksportturg). Siin aga tuleks märkida, et uurimisandmete kohaselt ei maksnud kaks koostööd tegevat tootjat omamaisel turul müüdava lõpptoodangu valmistamiseks kasutatud toorainete importimisel muud maksu peale tollimaksu.

| (64) | Üks koostööd tegev importija väitis, et Mehhiko tööjõukulud on kolm korda suuremad kui Vietnami tööjõukulud. Seetõttu on Mehhiko lõpptoote tootmiskulud ja müügihinnad kõrgemad kui Vietnami omad. Seega ei ole Mehhiko sobiv võrdlusriik. Selles küsimuses tuleks märkida, et Vietnami peetakse üleminekumajandusega riigiks. Mitteturumajanduslikes tingimustes tegutsevate Vietnami tootjate tööjõukulud ei ole vabad turuhinnad, st need hinnad ei kujune turujõudude mõjul. Võrdlusriigi kasutamise eesmärgiks on kõrvaldada niisuguste turul mittepõhinevate hindade mõju äriühingute kuludele. Seetõttu lükati vastuväide tagasi. |
| --- | --- |

(64)

Üks koostööd tegev importija väitis, et Mehhiko tööjõukulud on kolm korda suuremad kui Vietnami tööjõukulud. Seetõttu on Mehhiko lõpptoote tootmiskulud ja müügihinnad kõrgemad kui Vietnami omad. Seega ei ole Mehhiko sobiv võrdlusriik. Selles küsimuses tuleks märkida, et Vietnami peetakse üleminekumajandusega riigiks. Mitteturumajanduslikes tingimustes tegutsevate Vietnami tootjate tööjõukulud ei ole vabad turuhinnad, st need hinnad ei kujune turujõudude mõjul. Võrdlusriigi kasutamise eesmärgiks on kõrvaldada niisuguste turul mittepõhinevate hindade mõju äriühingute kuludele. Seetõttu lükati vastuväide tagasi.

| (65) | Viimasena väideti, et Mehhiko ja Hiina jalgrattasektor erinevad üksteisest oluliselt, eelkõige kasutatud toorainete ja nende hanketingimuste osas. Kasutatud toorainete kohta väideti, et Mehhiko tootjad valmistavad vaid jäiku raame, samas kui Hiina tootjad valmistavad ka vedrustusega raame. Samuti väideti, et Mehhiko toorainete hanketingimused ei ole Hiina tingimustega võrreldavad, sest omamaisel turul müüdavad jalgrattaosad toodetakse aegunud tehnikaga. Lisaks sellele kohaldatakse Hiinast imporditud jalgrattaosadele 144 %-list dumpinguvastast tollimaksu, millega kaasneb liialdatult suur maksumus. |
| --- | --- |

(65)

Viimasena väideti, et Mehhiko ja Hiina jalgrattasektor erinevad üksteisest oluliselt, eelkõige kasutatud toorainete ja nende hanketingimuste osas. Kasutatud toorainete kohta väideti, et Mehhiko tootjad valmistavad vaid jäiku raame, samas kui Hiina tootjad valmistavad ka vedrustusega raame. Samuti väideti, et Mehhiko toorainete hanketingimused ei ole Hiina tingimustega võrreldavad, sest omamaisel turul müüdavad jalgrattaosad toodetakse aegunud tehnikaga. Lisaks sellele kohaldatakse Hiinast imporditud jalgrattaosadele 144 %-list dumpinguvastast tollimaksu, millega kaasneb liialdatult suur maksumus.

| (66) | Kasutatud toorainete ja toorainete hanketingimuste erinevuste suhtes tuleks märkida, et uurimisel ei ilmnenud erinevusi Mehhiko, Hiina või Vietnami tootjate valmistatud jalgrataste vahel. Mehhiko tootjad valmistavad samuti vedrustatud raamiga jalgrattaid ning tarnivad jalgrattaosi peamiselt Hiinast ja Taiwanist. Mis puutub jalgrattaosade impordi suhtes kohaldatavasse tollimaksu, mida on nimetatud põhjenduses 63 eespool, siis taolist tollimaksu jalgrattaosade impordi suhtes ei kohaldata. Seega lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(66)

Kasutatud toorainete ja toorainete hanketingimuste erinevuste suhtes tuleks märkida, et uurimisel ei ilmnenud erinevusi Mehhiko, Hiina või Vietnami tootjate valmistatud jalgrataste vahel. Mehhiko tootjad valmistavad samuti vedrustatud raamiga jalgrattaid ning tarnivad jalgrattaosi peamiselt Hiinast ja Taiwanist. Mis puutub jalgrattaosade impordi suhtes kohaldatavasse tollimaksu, mida on nimetatud põhjenduses 63 eespool, siis taolist tollimaksu jalgrattaosade impordi suhtes ei kohaldata. Seega lükati kõnealune väide tagasi.

| (67) | Eelnimetatu põhjal leitakse, et Mehhiko turgu võib pidada tüüpiliseks ja konkurentsil põhinevaks. Seega järeldati, et Mehhiko on sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(67)

Eelnimetatu põhjal leitakse, et Mehhiko turgu võib pidada tüüpiliseks ja konkurentsil põhinevaks. Seega järeldati, et Mehhiko on sobiv võrdlusriik.

3.2.   Võrdlusriigi toodangu normaalvääruse kindlakstegemine

| (68) | Pärast Mehhiko võrdlusriigiks valimist arvestati normaalväärtus lähtuvalt kahe koostööd tegeva Mehhiko tootja valdustes kontrollitud andmetest. Hiina ja Vietnami tootjate suhtes, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel, st hindade põhjal, mida maksti või makstakse Mehhiko omamaisel turul samaväärsete tooteliikide eest, või Mehhiko samaväärsete tooteliikide arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(68)

Pärast Mehhiko võrdlusriigiks valimist arvestati normaalväärtus lähtuvalt kahe koostööd tegeva Mehhiko tootja valdustes kontrollitud andmetest. Hiina ja Vietnami tootjate suhtes, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel, st hindade põhjal, mida maksti või makstakse Mehhiko omamaisel turul samaväärsete tooteliikide eest, või Mehhiko samaväärsete tooteliikide arvestusliku väärtuse põhjal.

| (69) | Kahe Mehhiko tootja samasuguse toote omamaist müüki peeti tüüpiliseks, sest nad esindasid suurt osa turust, mida võib võrrelda Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate vaatlusaluse toote ekspordiga ühendusse. |
| --- | --- |

(69)

Kahe Mehhiko tootja samasuguse toote omamaist müüki peeti tüüpiliseks, sest nad esindasid suurt osa turust, mida võib võrrelda Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate vaatlusaluse toote ekspordiga ühendusse.

| (70) | Lisaks kontrolliti, kas iga tooteliigi omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrates kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Juhul, kui teatava tooteliigi arvestuslike tootmiskuludega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud müügimaht vastas vähemalt 80 %-le selle tooteliigi müügi kogumahust, ning kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne ühikuhinnaga, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks kontrolliti, kas iga tooteliigi omamaine müük toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrates kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Juhul, kui teatava tooteliigi arvestuslike tootmiskuludega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud müügimaht vastas vähemalt 80 %-le selle tooteliigi müügi kogumahust, ning kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne ühikuhinnaga, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte.

| (71) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli kuni 80 %, ning mitte vähem kui 10 % selle tooteliigi müügi kogumahust või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine hind oli ühikuhinnast madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(71)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli kuni 80 %, ning mitte vähem kui 10 % selle tooteliigi müügi kogumahust või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine hind oli ühikuhinnast madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

| (72) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % asjaomase tooteliigi omamaise müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ning seega ei saa normaalväärtus põhineda Mehhiko omamaistel hindadel. |
| --- | --- |

(72)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % asjaomase tooteliigi omamaise müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ning seega ei saa normaalväärtus põhineda Mehhiko omamaistel hindadel.

| (73) | Kõigi eksporditud tooteliikide osas, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus või Mehhiko tootjate poolt omamaisel turul, kasutati arvestuslikke normaalväärtuseid. |
| --- | --- |

(73)

Kõigi eksporditud tooteliikide osas, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus või Mehhiko tootjate poolt omamaisel turul, kasutati arvestuslikke normaalväärtuseid.

| (74) | Kui eksporditud tooteliikide puhul puudusid Mehhiko omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud samaväärsed tooteliigid, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 iga tootja tootmiskulude kaalutud keskmise põhjal, millele lisati mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude osa ning mõistlik kasum. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks vastavalt kõigi koostööd tegevate Mehhiko tootjate samasuguse tootega tavapärase kauplemise käigus toimunud omamaise müügi müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud keskmise ja saadud kasumi põhjal. Eksporditud tooteliikide puhul, mille osas Mehhiko omamaisel turul müük puudus, kasutati normaalväärtuste arvestamiseks samaväärsete toodete tootmiskulusid, mida kohandati vastavalt eksporditud tooteliikide füüsiliste omaduste erinevustele. |
| --- | --- |

(74)

Kui eksporditud tooteliikide puhul puudusid Mehhiko omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud samaväärsed tooteliigid, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 iga tootja tootmiskulude kaalutud keskmise põhjal, millele lisati mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude osa ning mõistlik kasum. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks vastavalt kõigi koostööd tegevate Mehhiko tootjate samasuguse tootega tavapärase kauplemise käigus toimunud omamaise müügi müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud keskmise ja saadud kasumi põhjal. Eksporditud tooteliikide puhul, mille osas Mehhiko omamaisel turul müük puudus, kasutati normaalväärtuste arvestamiseks samaväärsete toodete tootmiskulusid, mida kohandati vastavalt eksporditud tooteliikide füüsiliste omaduste erinevustele.

3.3.   Normaalväärtuse kindlakstegemine eksportiva tootja osas, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist

| (75) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2, kontrollis komisjon esmalt, kas äriühingu Always samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud samaväärsete toodete müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(75)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2, kontrollis komisjon esmalt, kas äriühingu Always samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas taolise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ühendusse eksporditud samaväärsete toodete müügi kogumahust.

| (76) | Leiti, et äriühing Always ei müünud samasugust toodet Vietnami omamaisel turul. Omamaise müügi puudumise tõttu arvestati normaalväärtus seega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 päritoluriigi tootmiskulude põhjal, millele lisati mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude osa ning mõistlik kasum. |
| --- | --- |

(76)

Leiti, et äriühing Always ei müünud samasugust toodet Vietnami omamaisel turul. Omamaise müügi puudumise tõttu arvestati normaalväärtus seega kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 päritoluriigi tootmiskulude põhjal, millele lisati mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude osa ning mõistlik kasum.

| (77) | Kuna äriühing Always ei müünud Vietnami omamaisel turul vaatlusalust toodet ega ka sama kategooria toodet, määrati äriühingu Always tootmiskuludele lisatav müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osa kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c. Seega määratleti need suurused võrdlusriigi tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud kaalutud keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning teenitud kaalutud keskmise kasumi põhjal. Nimetatud meetodit loeti antud olukorras sobivaks, sest Mehhiko turgu peeti tüüpiliseks ning konkurentsivõimeliseks. |
| --- | --- |

(77)

Kuna äriühing Always ei müünud Vietnami omamaisel turul vaatlusalust toodet ega ka sama kategooria toodet, määrati äriühingu Always tootmiskuludele lisatav müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osa kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c. Seega määratleti need suurused võrdlusriigi tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud kaalutud keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning teenitud kaalutud keskmise kasumi põhjal. Nimetatud meetodit loeti antud olukorras sobivaks, sest Mehhiko turgu peeti tüüpiliseks ning konkurentsivõimeliseks.

| (78) | Always väitis, et omamaise müügi puudumisel tuleks normaalväärtused määrata kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi andmete põhjal. Seoses selle väitega tuleks märkida, et omamaise müügi puudumisel näeb algmääruse artikli 2 lõige 3 esimese võimalusena ette normaalväärtuste arvestamise päritoluriigi tootmiskulude järgi. Lisaks sellele tingimusele on ühendusel tüüpilise omamaise müügi puudumisel tavaks normaalväärtuse määramiseks kasutada kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade asemel arvestuslikku normaalväärtust. Samuti tuleb märkida, et eksportmüük kolmandatesse riikidesse võib samuti toimuda dumpinguhindadega. Peale selle ei esitanud äriühing uurimise jooksul täielikku teavet oma müügi kohta kolmandatesse riikidesse, mistõttu puudus vajalik teave normaalväärtuste kindlakstegemiseks nimetatud viisil. Eelnimetatust tulenevalt lükati vastuväide tagasi ning normaalväärtused arvutati välja algmääruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud esimese võimaluse kohaselt. |
| --- | --- |

(78)

Always väitis, et omamaise müügi puudumisel tuleks normaalväärtused määrata kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi andmete põhjal. Seoses selle väitega tuleks märkida, et omamaise müügi puudumisel näeb algmääruse artikli 2 lõige 3 esimese võimalusena ette normaalväärtuste arvestamise päritoluriigi tootmiskulude järgi. Lisaks sellele tingimusele on ühendusel tüüpilise omamaise müügi puudumisel tavaks normaalväärtuse määramiseks kasutada kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade asemel arvestuslikku normaalväärtust. Samuti tuleb märkida, et eksportmüük kolmandatesse riikidesse võib samuti toimuda dumpinguhindadega. Peale selle ei esitanud äriühing uurimise jooksul täielikku teavet oma müügi kohta kolmandatesse riikidesse, mistõttu puudus vajalik teave normaalväärtuste kindlakstegemiseks nimetatud viisil. Eelnimetatust tulenevalt lükati vastuväide tagasi ning normaalväärtused arvutati välja algmääruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud esimese võimaluse kohaselt.

| (79) | Always väitis lisaks, et võrdlusriigi normaalväärtuse väljaarvutamiseks vajaliku mõistliku kasumitaseme määramisel ei oleks tohtinud kõrvale jätta seda müüki, mis ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Nimetatud väitega ei ole siiski võimalik nõustuda, sest analoogselt artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule oleks normaalväärtuste arvutamisel kasutatud kasumitasemed põhinenud tavapärase kaubandustegevuse käigus saavutatud tootmis- ja müüginäitajatel, kui äriühing oleks müünud oma toodangut omamaisel turul. Seega oli ühenduse institutsioonidel algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamisel mõistlik kasutada Mehhiko tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaise müügi kasumitasemeid. |
| --- | --- |

(79)

Always väitis lisaks, et võrdlusriigi normaalväärtuse väljaarvutamiseks vajaliku mõistliku kasumitaseme määramisel ei oleks tohtinud kõrvale jätta seda müüki, mis ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Nimetatud väitega ei ole siiski võimalik nõustuda, sest analoogselt artikli 2 lõike 6 sissejuhatavale lõigule oleks normaalväärtuste arvutamisel kasutatud kasumitasemed põhinenud tavapärase kaubandustegevuse käigus saavutatud tootmis- ja müüginäitajatel, kui äriühing oleks müünud oma toodangut omamaisel turul. Seega oli ühenduse institutsioonidel algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamisel mõistlik kasutada Mehhiko tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaise müügi kasumitasemeid.

3.4.   Hiina

| (80) | Uurimine näitas, et valimisse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad eksportisid nii ühenduse sõltumatutele klientidele kui sidusettevõtjatele. |
| --- | --- |

(80)

Uurimine näitas, et valimisse kuuluvad Hiina eksportivad tootjad eksportisid nii ühenduse sõltumatutele klientidele kui sidusettevõtjatele.

| (81) | Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate poolt vahetult ühenduse sõltumatutele klientidele eksporditud toodete osas määrati ekspordihinnad vaatlusaluse toote eest makstud või makstavate hindade põhjal, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. |
| --- | --- |

(81)

Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate poolt vahetult ühenduse sõltumatutele klientidele eksporditud toodete osas määrati ekspordihinnad vaatlusaluse toote eest makstud või makstavate hindade põhjal, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

| (82) | Ühenduses paiknevates sidusimportijate kaudu toimunud müügi puhul tugineti hinnale, millega eksporttooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 kohandati kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid, tolli- ja muid makse ning mõistlikku kasumimarginaali. Seda liiki turu korral peeti mõistlikuks 5 %-list kasumimarginaali, mis leiti olevat kooskõlas sõltumatute importijate kasumiga. |
| --- | --- |

(82)

Ühenduses paiknevates sidusimportijate kaudu toimunud müügi puhul tugineti hinnale, millega eksporttooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 kohandati kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid, tolli- ja muid makse ning mõistlikku kasumimarginaali. Seda liiki turu korral peeti mõistlikuks 5 %-list kasumimarginaali, mis leiti olevat kooskõlas sõltumatute importijate kasumiga.

| (83) | Üks koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et ekspordihinna arvestamisel kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 10 ei tohiks kehtivat dumpinguvastast tollimaksu maha arvata importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kuluna. Ta väitis, et lahutades edasimüügihindadest kõik importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulud peale dumpinguvastase tollimaksu, olid saadud arvestuslikud ekspordihinnad normaalväärtusest tunduvalt kõrgemad ning seega kajastus edasimüügihinnas ka dumpinguvastane tollimaks. Peale selle määratakse edasimüügihinnad soovituslike jaemüügihindade põhjal, millest lahutatakse vahendaja juurdehindlus, ning seega kajastub dumpinguvastane tollimaks täielikult müügihindades. |
| --- | --- |

(83)

Üks koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et ekspordihinna arvestamisel kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 10 ei tohiks kehtivat dumpinguvastast tollimaksu maha arvata importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kuluna. Ta väitis, et lahutades edasimüügihindadest kõik importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulud peale dumpinguvastase tollimaksu, olid saadud arvestuslikud ekspordihinnad normaalväärtusest tunduvalt kõrgemad ning seega kajastus edasimüügihinnas ka dumpinguvastane tollimaks. Peale selle määratakse edasimüügihinnad soovituslike jaemüügihindade põhjal, millest lahutatakse vahendaja juurdehindlus, ning seega kajastub dumpinguvastane tollimaks täielikult müügihindades.

| (84) | Selles küsimuses tuleks märkida, et äriühingu väidet dumpinguvastase tollimaksu kajastumise kohta selle edasimüügihindades, võrreldes normaalväärtusega, ei peeta asjakohaseks, sest artikli 11 lõike 10 kohaldamisel ei oma tähtsust ekspordihindade muutused võrreldes normaalväärtusega, vaid see, kuidas kajastub tollimaks edasimüügihindade ning sellest tulenevalt ka ühenduse müügihindade kasvus. Kõnealune vastuväide tuli tagasi lükata, sest äriühing ei esitanud tõendeid edasimüügi- või edasiste hindade muutumise kohta, võrreldes eelmise uurimise käigus määratud ekspordihindadega, mis lõplikult tõendaks makstud dumpinguvastaste tollimaksude kajastumist edasimüügihindades. |
| --- | --- |

(84)

Selles küsimuses tuleks märkida, et äriühingu väidet dumpinguvastase tollimaksu kajastumise kohta selle edasimüügihindades, võrreldes normaalväärtusega, ei peeta asjakohaseks, sest artikli 11 lõike 10 kohaldamisel ei oma tähtsust ekspordihindade muutused võrreldes normaalväärtusega, vaid see, kuidas kajastub tollimaks edasimüügihindade ning sellest tulenevalt ka ühenduse müügihindade kasvus. Kõnealune vastuväide tuli tagasi lükata, sest äriühing ei esitanud tõendeid edasimüügi- või edasiste hindade muutumise kohta, võrreldes eelmise uurimise käigus määratud ekspordihindadega, mis lõplikult tõendaks makstud dumpinguvastaste tollimaksude kajastumist edasimüügihindades.

3.5.   Vietnam

| (85) | Äriühing, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, eksportis kogu toodangu ühenduse sõltumatutele klientidele kolmandates riikides asuvate sidusettevõtjate kaudu. Seega määrati selle ekspordihind ühenduse sõltumatute klientide puhul aluseks võetud jaemüügihindade põhjal. |
| --- | --- |

(85)

Äriühing, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, eksportis kogu toodangu ühenduse sõltumatutele klientidele kolmandates riikides asuvate sidusettevõtjate kaudu. Seega määrati selle ekspordihind ühenduse sõltumatute klientide puhul aluseks võetud jaemüügihindade põhjal.

| (86) | Nende eksportivate tootjate osas, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tuli ekspordihind määrata olemasolevate faktide põhjal, sest osade tootjate ekspordihindasid ei peetud usaldusväärseteks. Seega ei võetud põhjenduses 43 nimetatud eksportivate tootjate ekspordihindu ekspordihinna kindlakstegemisel arvesse ning sel otstarbel kasutati vaid selle tootja ekspordihindu, kelle ekspordihindu peeti usaldusväärseks. |
| --- | --- |

(86)

Nende eksportivate tootjate osas, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tuli ekspordihind määrata olemasolevate faktide põhjal, sest osade tootjate ekspordihindasid ei peetud usaldusväärseteks. Seega ei võetud põhjenduses 43 nimetatud eksportivate tootjate ekspordihindu ekspordihinna kindlakstegemisel arvesse ning sel otstarbel kasutati vaid selle tootja ekspordihindu, kelle ekspordihindu peeti usaldusväärseks.

4.   Võrdlus

| (87) | Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Sellele tuginedes kohandati vajaduse korral hindu, võttes arvesse kaudseid makse, allahindlusi, kaubandustasandit, veokulusid (sealhulgas käitluskulusid), mereveo-, kindlustus-, pakkimis-, ja laenukulusid. Äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, lähtuti ekspordihinna kohandamisel vastavalt eksportiva riigi sisemaaveokuludele ja laenukuludele võrdlusriigis määratud kuludest. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i kohandati hindu lisaks ka siis, kui eksportmüük toimus väljaspool vaatlusalust riiki või ühendust paikneva sidusettevõtja kaudu. |
| --- | --- |

(87)

Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavate tegurite erinevusi. Sellele tuginedes kohandati vajaduse korral hindu, võttes arvesse kaudseid makse, allahindlusi, kaubandustasandit, veokulusid (sealhulgas käitluskulusid), mereveo-, kindlustus-, pakkimis-, ja laenukulusid. Äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist, lähtuti ekspordihinna kohandamisel vastavalt eksportiva riigi sisemaaveokuludele ja laenukuludele võrdlusriigis määratud kuludest. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i kohandati hindu lisaks ka siis, kui eksportmüük toimus väljaspool vaatlusalust riiki või ühendust paikneva sidusettevõtja kaudu.

| (88) | CCCME ja Hiina eksportivad tootjad väitsid, et võrdlusriigis tuvastatud sisemaaveokulude ja laenukuludega seotud intressimäära kohandused ei olnud põhjendatud, sest uurimise käigus ei tõendatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kõnealuste kulude tekkimist mitteturumajanduslikes tingimustes. Siinkohal tuleks märkida, et kõigi koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, sest leiti, et nimetatud äriühingud ei tegutse turumajanduse tingimustes. Seega ei olnud võimalik arvesse võtta kõnealuste äriühingute kulusid, sest need ei tekkinud turumajanduse tingimustes. Seetõttu lükati vastuväide tagasi. |
| --- | --- |

(88)

CCCME ja Hiina eksportivad tootjad väitsid, et võrdlusriigis tuvastatud sisemaaveokulude ja laenukuludega seotud intressimäära kohandused ei olnud põhjendatud, sest uurimise käigus ei tõendatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kõnealuste kulude tekkimist mitteturumajanduslikes tingimustes. Siinkohal tuleks märkida, et kõigi koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, sest leiti, et nimetatud äriühingud ei tegutse turumajanduse tingimustes. Seega ei olnud võimalik arvesse võtta kõnealuste äriühingute kulusid, sest need ei tekkinud turumajanduse tingimustes. Seetõttu lükati vastuväide tagasi.

| (89) | Vietnami äriühingud väitsid, et vahendustasude kohandamine artikli 2 lõike 10 punkti i põhjal oli põhjendamatu. Nad selgitasid, et kolmandates riikides paiknevad sidusettevõtjad olid pelgalt “fiktiivsed äriühingud” (st äriühingud, kus puuduvad personal ja reaalne tegevus) ning seega tuleks neid käsitleda üksikute majandusüksustena, mille eksportivad tootjad paiknevad Vietnamis. Selles küsimuses tuleks märkida, et nimetatud ettevõtjad väljastasid arved ühenduse klientidele, ning ühenduse kliendid tegid makseid kõnealustele ettevõtjatele. Peale selle tuleb märkida, et kõnealuste sidusettevõtjate müügihinnad sisaldasid juurdehindlust. Kui kõnealustel sidusettevõtjatel olid auditeeritud raamatupidamisdokumendid, oli võimalik kindlaks teha asjaolu, et juurdehindlus ületas tehtud kohanduse määra. Seega lükati vastuväide tagasi ning kohandamisel lähtuti 5 %st, kuna seda taset peeti kõnealuse tootega kauplemisega tegelevatele sõltumatutele agentidele makstava komisjonitasu kajastamisel mõistlikuks. |
| --- | --- |

(89)

Vietnami äriühingud väitsid, et vahendustasude kohandamine artikli 2 lõike 10 punkti i põhjal oli põhjendamatu. Nad selgitasid, et kolmandates riikides paiknevad sidusettevõtjad olid pelgalt “fiktiivsed äriühingud” (st äriühingud, kus puuduvad personal ja reaalne tegevus) ning seega tuleks neid käsitleda üksikute majandusüksustena, mille eksportivad tootjad paiknevad Vietnamis. Selles küsimuses tuleks märkida, et nimetatud ettevõtjad väljastasid arved ühenduse klientidele, ning ühenduse kliendid tegid makseid kõnealustele ettevõtjatele. Peale selle tuleb märkida, et kõnealuste sidusettevõtjate müügihinnad sisaldasid juurdehindlust. Kui kõnealustel sidusettevõtjatel olid auditeeritud raamatupidamisdokumendid, oli võimalik kindlaks teha asjaolu, et juurdehindlus ületas tehtud kohanduse määra. Seega lükati vastuväide tagasi ning kohandamisel lähtuti 5 %st, kuna seda taset peeti kõnealuse tootega kauplemisega tegelevatele sõltumatutele agentidele makstava komisjonitasu kajastamisel mõistlikuks.

5.   Dumpingumarginaal

5.1.   Hiina

| (90) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali olemasolu kindlakstegemiseks iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel saadi uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 36,8 %. Nimetatud dumpingumarginaal kehtestati kõigi koostööd tegevate äriühingute suhtes, st nii valimisse kuuluvate kui mittekuuluvate äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(90)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali olemasolu kindlakstegemiseks iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel saadi uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 36,8 %. Nimetatud dumpingumarginaal kehtestati kõigi koostööd tegevate äriühingute suhtes, st nii valimisse kuuluvate kui mittekuuluvate äriühingute suhtes.

| (91) | Koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate (nii valimisse kuuluvate kui mittekuuluvate äriühingute) ühendusse eksporditud koguste kohta esitatud andmete ja Eurostati impordistatistikal tugineva impordi kogumahu võrdlemisel ilmnes, et koostöötase oli madal, sest kõnealune eksport moodustas 54 % kogu Hiinast ühendusse imporditud mahust uurimisperioodil. Seega määrati koostööd mittetegevate Hiina eksportivate tootjate ekspordimahu osas dumpingu tase vaatlusaluse toote kahe tootekategooria põhjal (vt põhjendus 20), mille marginaalid olid valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul kõrgeimad. Nimetatud lähenemist peeti sobivaks kuna ei leitud märke sellest, et koostööd mittetegevad tootjad müüksid toodet dumpinguhinnaga madalamal tasemel kui valimisse kuuluvad eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(91)

Koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate (nii valimisse kuuluvate kui mittekuuluvate äriühingute) ühendusse eksporditud koguste kohta esitatud andmete ja Eurostati impordistatistikal tugineva impordi kogumahu võrdlemisel ilmnes, et koostöötase oli madal, sest kõnealune eksport moodustas 54 % kogu Hiinast ühendusse imporditud mahust uurimisperioodil. Seega määrati koostööd mittetegevate Hiina eksportivate tootjate ekspordimahu osas dumpingu tase vaatlusaluse toote kahe tootekategooria põhjal (vt põhjendus 20), mille marginaalid olid valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul kõrgeimad. Nimetatud lähenemist peeti sobivaks kuna ei leitud märke sellest, et koostööd mittetegevad tootjad müüksid toodet dumpinguhinnaga madalamal tasemel kui valimisse kuuluvad eksportivad tootjad.

| (92) | Lõpuks arvestati keskmine üleriigiline dumpingumarginaal, kasutades kaalumisfaktorina kõigi eksportijarühmade, st nii koostööd tegevate kui koostööd mittetegevate eksportijate CIF-väärtust. Keskmine üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, oli 48,5 %. |
| --- | --- |

(92)

Lõpuks arvestati keskmine üleriigiline dumpingumarginaal, kasutades kaalumisfaktorina kõigi eksportijarühmade, st nii koostööd tegevate kui koostööd mittetegevate eksportijate CIF-väärtust. Keskmine üleriigiline dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, oli 48,5 %.

| (93) | CCCME väitis, et koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali määratlemisviis ei ole kooskõlas komisjoni eelmisel dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlusel kasutatud määratlemisviisiga, kui uuriti Hiinast pärit jalgrataste importi, ning ühtse menetluse raames võivad sellega kaasneda äärmiselt kunstlikud tulemused. Eelmise dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluses arvestati koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal kõigi tehingute keskmise ekspordihinnana, vastavalt Eurostati näitajatele, millest oli maha arvatud koostööd tegevate tootjate eksport. Lisaks väitis CCCME, et määratledes kogu dumpingu taset eeldusel, et koostööd mittetegevate äriühingute dumpingu tase ei olnud madalam kui koostööd tegevate eksportivate tootjate oma, ei ole komisjon arvesse võtnud koostööd mittetegevate eksportivate tootjate eksporditud konkreetseid tooteliike, samas kui tuleks kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 6 ning artikli 6 lõikega 8 ning WTO dumpinguvastase lepingu II lisa lõikega 7 kasutada kättesaadavat teavet eriti ettevaatlikult. |
| --- | --- |

(93)

CCCME väitis, et koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali määratlemisviis ei ole kooskõlas komisjoni eelmisel dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlusel kasutatud määratlemisviisiga, kui uuriti Hiinast pärit jalgrataste importi, ning ühtse menetluse raames võivad sellega kaasneda äärmiselt kunstlikud tulemused. Eelmise dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetluses arvestati koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal kõigi tehingute keskmise ekspordihinnana, vastavalt Eurostati näitajatele, millest oli maha arvatud koostööd tegevate tootjate eksport. Lisaks väitis CCCME, et määratledes kogu dumpingu taset eeldusel, et koostööd mittetegevate äriühingute dumpingu tase ei olnud madalam kui koostööd tegevate eksportivate tootjate oma, ei ole komisjon arvesse võtnud koostööd mittetegevate eksportivate tootjate eksporditud konkreetseid tooteliike, samas kui tuleks kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 6 ning artikli 6 lõikega 8 ning WTO dumpinguvastase lepingu II lisa lõikega 7 kasutada kättesaadavat teavet eriti ettevaatlikult.

| (94) | Sellega seoses tuleks esmalt märkida, et eelmisel dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlusel kasutatud määratlemisviisi peeti dumpingu kordumise tõenäosuse määramisel sobivaks. Seepärast olid ühenduse institutsioonid seisukohal, et dumpingumarginaali võib kindlaks määrata ka väiksema täpsusega, sest nimetatud marginaali ei olnud kavas praktiliselt kohaldada. Käesoleva uurimise raames tuli dumpingumarginaal täpsemalt arvutada. Selleks määrati Eurostati andmete põhjal koostööd mittetegevate Hiina tootjate ekspordimaht. Ekspordihinna puhul ei peetud Eurostati andmeid sobivaks teabeallikaks, sest koostööd mittetegevate äriühingute eksporditud tooteliigid ei olnud teada ning seega ei pruugiks nende võrdlemine võrdlusriigi puhul tuvastatud kaalutud keskmise normaalväärtusega just õigesti kajastada nimetatud eksportijate dumpingumarginaali. Peale selle oleks CCCME soovitatud määratlemisviisi kasutamisel saadud tunduvalt kõrgem üldine dumpingumarginaal, täpsemalt enam kui kaks korda kõrgem. Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 6 ning artikli 6 lõikega 8 ning WTO dumpinguvastase lepingu II lisa lõikega 7 peeti seega sobivamaks kasutada valimisse kuuluvate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote kahe kõrgeima marginaaliga tooteliiki. Eelneva põhjal lükati vastuväide tagasi. |
| --- | --- |

(94)

Sellega seoses tuleks esmalt märkida, et eelmisel dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse pikendamise kontrollmenetlusel kasutatud määratlemisviisi peeti dumpingu kordumise tõenäosuse määramisel sobivaks. Seepärast olid ühenduse institutsioonid seisukohal, et dumpingumarginaali võib kindlaks määrata ka väiksema täpsusega, sest nimetatud marginaali ei olnud kavas praktiliselt kohaldada. Käesoleva uurimise raames tuli dumpingumarginaal täpsemalt arvutada. Selleks määrati Eurostati andmete põhjal koostööd mittetegevate Hiina tootjate ekspordimaht. Ekspordihinna puhul ei peetud Eurostati andmeid sobivaks teabeallikaks, sest koostööd mittetegevate äriühingute eksporditud tooteliigid ei olnud teada ning seega ei pruugiks nende võrdlemine võrdlusriigi puhul tuvastatud kaalutud keskmise normaalväärtusega just õigesti kajastada nimetatud eksportijate dumpingumarginaali. Peale selle oleks CCCME soovitatud määratlemisviisi kasutamisel saadud tunduvalt kõrgem üldine dumpingumarginaal, täpsemalt enam kui kaks korda kõrgem. Kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 6 ning artikli 6 lõikega 8 ning WTO dumpinguvastase lepingu II lisa lõikega 7 peeti seega sobivamaks kasutada valimisse kuuluvate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote kahe kõrgeima marginaaliga tooteliiki. Eelneva põhjal lükati vastuväide tagasi.

5.2.   Vietnam

| (95) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali olemasolu kindlakstegemiseks iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Vietnami eksportiva tootja osas, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, saadi normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 15,8 %. |
| --- | --- |

(95)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi dumpingumarginaali olemasolu kindlakstegemiseks iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Vietnami eksportiva tootja osas, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, saadi normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel uurimisperioodil dumpingumarginaaliks 15,8 %.

| (96) | Vietnami eksportivate tootjate poolt ühendusse eksporditud koguste kohta esitatud andmete ja Vietnamist pärit impordi kogumahu võrdlemisel ilmnes, et koostöötase oli kõrge, sest kõnealune eksport moodustas enam kui 95 % kogu Vietnamist ühendusse imporditud mahust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(96)

Vietnami eksportivate tootjate poolt ühendusse eksporditud koguste kohta esitatud andmete ja Vietnamist pärit impordi kogumahu võrdlemisel ilmnes, et koostöötase oli kõrge, sest kõnealune eksport moodustas enam kui 95 % kogu Vietnamist ühendusse imporditud mahust uurimisperioodil.

| (97) | Kuna koostöötase oli kõrge, nagu on kirjeldatud põhjenduses 96, määrati keskmine üleriigiline dumpingumarginaal selle koostööd tegeva eksportiva tootja kaalutud keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ning kelle ekspordihindade kohta esitatud teavet võib pidada usaldusväärseks, nagu on viidatud põhjenduses 85. Seega omistati kõigile teistele Vietnami eksportivatele tootjatele üleriigiline dumpingumarginaal 34,5 %, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(97)

Kuna koostöötase oli kõrge, nagu on kirjeldatud põhjenduses 96, määrati keskmine üleriigiline dumpingumarginaal selle koostööd tegeva eksportiva tootja kaalutud keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist ning kelle ekspordihindade kohta esitatud teavet võib pidada usaldusväärseks, nagu on viidatud põhjenduses 85. Seega omistati kõigile teistele Vietnami eksportivatele tootjatele üleriigiline dumpingumarginaal 34,5 %, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

D.   KAHJU

1.   Konkurentsivastase käitumise mõju

| (98) | Uurimise ajal ilmnes, et Hollandi konkurentsiamet oli trahvinud ühe valimisse kuuluva ühenduse tootja Accell Group N.V. kahte tütarettevõtjat – äriühinguid Batavus N.V. ja Koga N.V. konkurentsivastase käitumise eest. (7) Rikkumine seisnes nimetatud tütarettevõtjate ja kahe muu (valimisse mittekuuluva) ühenduse tootja ning Hiina eksportija Giant China Co. Ltd. sidusettevõtja Giant Europe B.V. kokkulepet jalgrataste ühiste miinimumhindade (hinnakartell) kohta, mida kohaldati Madalmaade jalgrattaturu jaemüügikanalite suhtes. Tuleks märkida, et Accell Group N.V. on hinnakartelli kohta tehtud otsuse asjus pöördunud edasikaebusega Madalmaade konkurentsiameti poole. |
| --- | --- |

(98)

Uurimise ajal ilmnes, et Hollandi konkurentsiamet oli trahvinud ühe valimisse kuuluva ühenduse tootja Accell Group N.V. kahte tütarettevõtjat – äriühinguid Batavus N.V. ja Koga N.V. konkurentsivastase käitumise eest. (7) Rikkumine seisnes nimetatud tütarettevõtjate ja kahe muu (valimisse mittekuuluva) ühenduse tootja ning Hiina eksportija Giant China Co. Ltd. sidusettevõtja Giant Europe B.V. kokkulepet jalgrataste ühiste miinimumhindade (hinnakartell) kohta, mida kohaldati Madalmaade jalgrattaturu jaemüügikanalite suhtes. Tuleks märkida, et Accell Group N.V. on hinnakartelli kohta tehtud otsuse asjus pöördunud edasikaebusega Madalmaade konkurentsiameti poole.

| (99) | Hinnakartell leidis aset 2001. aasta jalgrataste müügihooajal (1. septembrist 2000. aastal kuni 31. augustini 2001. aastal). Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmab käesoleval uurimisel ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004, samas kui kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmab ajavahemikku 2000. aasta jaanuarist uurimisperioodi lõpuni. Seega langeb konkurentsivastane käitumine ajaliselt kokku vaatlusaluse perioodiga. |
| --- | --- |

(99)

Hinnakartell leidis aset 2001. aasta jalgrataste müügihooajal (1. septembrist 2000. aastal kuni 31. augustini 2001. aastal). Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmab käesoleval uurimisel ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004, samas kui kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste hindamine hõlmab ajavahemikku 2000. aasta jaanuarist uurimisperioodi lõpuni. Seega langeb konkurentsivastane käitumine ajaliselt kokku vaatlusaluse perioodiga.

| (100) | Eelmärgitut arvestades ei saa välistada, et konkurentsivastane käitumine on vaatlusaluse perioodi jooksul mõjutanud osaliselt ka ühenduse turgu, selles kontekstis Madalmaade turgu, ning sellest tulenevalt ka kartelli kuulunud ühenduse tootjate kahjunäitajaid. Ametivõimude otsustes hinnakartellide kohta on tavaliselt kasutatud eriti kaalutletud lähenemisviisi, isegi juhul, kui taolised otsused on edasikaevatavad. Et vältida igasuguseid kahtlusi, kas valimisse kuuluva ühenduse tootja Accell Group N.V. tütarettevõtjate konkurentsivastane käitumine mõjutab selle üldist tegevust, otsustati kõnealune tootja kahju hindamisest kõrvale jätta, vaatamata sellele, et konkurentsivastast käitumist täheldati vaid mõnes kontserni kuuluvas äriühingus. Kahe teise kartellis osalenud ühenduse tootja konkurentsivastase käitumise suhtes märgitakse, et need ei kuulunud ühenduse tootjatest moodustatud valimisse. Võttes arvesse, et kartell põhines ühistel miinimumhindadel, kajastub nende kahe tootja puhul kartelli mõju tõenäoliselt nende hindades ja kasumitasemes. Kuna valimisse mittekuuluvate ühenduse tootjate hindade ja tasuvuse arengutendentse ei ole hinnatud, ei mõjuta nende kahe äriühingu osalus kartellis kahju hindamist mitte kuidagi. Lisaks kaaluti, kas konkurentsivastane käitumine ühes ühenduse turuosas võis mõjutada ka teiste valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tulemuslikkust. Samas on leitud, et kõnealuste tootjate tegevus Madalmaade turul oli vaatlusaluse perioodi jooksul väga piiratud (vähem kui 1 % kogumüügist). Peale selle moodustab Madalmaade turu tarbimine vaid 7 % ühenduse kogutarbimisest, ning lisaks kestis kartell väga vähe aega. Seega ei peeta vajalikuks kohandada kahju suhtes tehtud järeldusi kõnealuste teiste tootjate tulemuslikkusega. |
| --- | --- |

(100)

Eelmärgitut arvestades ei saa välistada, et konkurentsivastane käitumine on vaatlusaluse perioodi jooksul mõjutanud osaliselt ka ühenduse turgu, selles kontekstis Madalmaade turgu, ning sellest tulenevalt ka kartelli kuulunud ühenduse tootjate kahjunäitajaid. Ametivõimude otsustes hinnakartellide kohta on tavaliselt kasutatud eriti kaalutletud lähenemisviisi, isegi juhul, kui taolised otsused on edasikaevatavad. Et vältida igasuguseid kahtlusi, kas valimisse kuuluva ühenduse tootja Accell Group N.V. tütarettevõtjate konkurentsivastane käitumine mõjutab selle üldist tegevust, otsustati kõnealune tootja kahju hindamisest kõrvale jätta, vaatamata sellele, et konkurentsivastast käitumist täheldati vaid mõnes kontserni kuuluvas äriühingus. Kahe teise kartellis osalenud ühenduse tootja konkurentsivastase käitumise suhtes märgitakse, et need ei kuulunud ühenduse tootjatest moodustatud valimisse. Võttes arvesse, et kartell põhines ühistel miinimumhindadel, kajastub nende kahe tootja puhul kartelli mõju tõenäoliselt nende hindades ja kasumitasemes. Kuna valimisse mittekuuluvate ühenduse tootjate hindade ja tasuvuse arengutendentse ei ole hinnatud, ei mõjuta nende kahe äriühingu osalus kartellis kahju hindamist mitte kuidagi. Lisaks kaaluti, kas konkurentsivastane käitumine ühes ühenduse turuosas võis mõjutada ka teiste valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tulemuslikkust. Samas on leitud, et kõnealuste tootjate tegevus Madalmaade turul oli vaatlusaluse perioodi jooksul väga piiratud (vähem kui 1 % kogumüügist). Peale selle moodustab Madalmaade turu tarbimine vaid 7 % ühenduse kogutarbimisest, ning lisaks kestis kartell väga vähe aega. Seega ei peeta vajalikuks kohandada kahju suhtes tehtud järeldusi kõnealuste teiste tootjate tulemuslikkusega.

| (101) | Peale selle kaaluti, kas tekitatud kahju oleks olnud oluliselt erinev, kui selle hindamisel oleks arvestatud ka äriühingut Accell Group N. V. Kuid isegi kui Accell Group N. V. näitajaid oleks arvesse võetud, oleks kahju suundumused olnud üldiselt samad kui allpool järeldatud. |
| --- | --- |

(101)

Peale selle kaaluti, kas tekitatud kahju oleks olnud oluliselt erinev, kui selle hindamisel oleks arvestatud ka äriühingut Accell Group N. V. Kuid isegi kui Accell Group N. V. näitajaid oleks arvesse võetud, oleks kahju suundumused olnud üldiselt samad kui allpool järeldatud.

| (102) | Kuna hinnakartell toimus 2001. aasta jalgrataste müügihooajal, ei mõjutanud äriühingu Giant Europe B.V. osalus selles siduseksportija kohta tehtud järeldusi käesoleva dumpinguvastase menetluse uurimisperioodi osas. |
| --- | --- |

(102)

Kuna hinnakartell toimus 2001. aasta jalgrataste müügihooajal, ei mõjutanud äriühingu Giant Europe B.V. osalus selles siduseksportija kohta tehtud järeldusi käesoleva dumpinguvastase menetluse uurimisperioodi osas.

2.   Ühenduse toodang

| (103) | Käesoleva uurimise käigus tuvastati, et jalgrattaid on tootnud:






  — | 8 valimisse kuuluvat tootjat, |
| --- | --- | --- |

(103)

Käesoleva uurimise käigus tuvastati, et jalgrattaid on tootnud:

—

8 valimisse kuuluvat tootjat,

| — | 12 muud kaebuse esitanud ühenduse tootjat, |
| --- | --- |

—

12 muud kaebuse esitanud ühenduse tootjat,

| — | 39 muud kaebust toetanud ühenduse tootjat. |
| --- | --- |

—

39 muud kaebust toetanud ühenduse tootjat.

3.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (104) | Kaebuse esitanud ühenduse tootjad (nii valimisse kuuluvad kui mittekuuluvad äriühingud) koos teiste kaebust toetanud ühenduse tootjatega (nii valimisse kuuluvate kui mittekuuluvate äriühingutega), kes vastasid väljavõttelise uuringu küsimustikule ning lubasid uurimise käigus koostööd teha, tootsid enam kui 80 % vaatlusaluse toote ühenduse toodangust. Seega moodustasid need ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Ülejäänud kaebust mitteesitanud ühenduse tootjad ei esitanud uurimiste kohta vastuväiteid. Valimisse uurimiste otstarbel valitud ühenduse tootjad (edaspidi “valimisse kuuluvad tootjad”) esindasid ühe tootja valimist väljajätmise järel (mida on selgitatud eespool põhjendustes 98–101) ligi 37 % ühenduse jalgrataste kogutoodangust uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(104)

Kaebuse esitanud ühenduse tootjad (nii valimisse kuuluvad kui mittekuuluvad äriühingud) koos teiste kaebust toetanud ühenduse tootjatega (nii valimisse kuuluvate kui mittekuuluvate äriühingutega), kes vastasid väljavõttelise uuringu küsimustikule ning lubasid uurimise käigus koostööd teha, tootsid enam kui 80 % vaatlusaluse toote ühenduse toodangust. Seega moodustasid need ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Ülejäänud kaebust mitteesitanud ühenduse tootjad ei esitanud uurimiste kohta vastuväiteid. Valimisse uurimiste otstarbel valitud ühenduse tootjad (edaspidi “valimisse kuuluvad tootjad”) esindasid ühe tootja valimist väljajätmise järel (mida on selgitatud eespool põhjendustes 98–101) ligi 37 % ühenduse jalgrataste kogutoodangust uurimisperioodil.

4.   Ühenduse tarbimine

| (105) | Ühenduse tootjate müüki hinnati lähtuvalt tootjate vastustest väljavõttelise uuringu küsimustikele ning kaebuse esitaja poolt taotluses esitatud andmetest. Kaebuses sisalduvad andmed koguti erinevatelt ühenduse jalgrattatootjate ühendustelt. |
| --- | --- |

(105)

Ühenduse tootjate müüki hinnati lähtuvalt tootjate vastustest väljavõttelise uuringu küsimustikele ning kaebuse esitaja poolt taotluses esitatud andmetest. Kaebuses sisalduvad andmed koguti erinevatelt ühenduse jalgrattatootjate ühendustelt.

| (106) | Ühenduse nähtav tarbimine määrati kindlaks kõigi ühenduse tootjate läbimüügi põhjal ühenduse turul, vastavalt eelnevalt hinnatud tasemele, ning samuti Eurostati poolt esitatud kõigi riikide impordiandmete põhjal. |
| --- | --- |

(106)

Ühenduse nähtav tarbimine määrati kindlaks kõigi ühenduse tootjate läbimüügi põhjal ühenduse turul, vastavalt eelnevalt hinnatud tasemele, ning samuti Eurostati poolt esitatud kõigi riikide impordiandmete põhjal.

| (107) | Vaatlusaluse perioodi algul vähenes ühenduse tarbimine 10 % võrra, 17 348 000 ühikult 2000. aastal 15 695 000 ühikuni 2002. aastal. Seejärel hakkas tarbimine järk-järgult kasvama, jõudes uurimisperioodi jooksul 18 037 000 ühikuni. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine 4 %. Järgnevalt on esitatud täpsed ühikuandmed:










  Tarbimine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikud | 17 348 000 | 15 236 000 | 15 695 000 | 17 336 000 | 18 037 000 |
| Indeks | 100 | 87 | 90 | 100 | 104 |

(107)

Vaatlusaluse perioodi algul vähenes ühenduse tarbimine 10 % võrra, 17 348 000 ühikult 2000. aastal 15 695 000 ühikuni 2002. aastal. Seejärel hakkas tarbimine järk-järgult kasvama, jõudes uurimisperioodi jooksul 18 037 000 ühikuni. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine 4 %. Järgnevalt on esitatud täpsed ühikuandmed:

Tarbimine

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Ühikud

17 348 000

15 236 000

15 695 000

17 336 000

18 037 000

Indeks

100

87

90

100

104

5.   Jalgrataste import Hiinast ja Vietnamist

5.1.   Kumulatsioon

| (108) | Komisjon kaalus lisaks, kas Hiinast ja Vietnamist (edaspidi “vaatlusalused riigid”) pärit jalgrataste impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt, kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon kaalus lisaks, kas Hiinast ja Vietnamist (edaspidi “vaatlusalused riigid”) pärit jalgrataste impordi mõju tuleks hinnata kumulatiivselt, kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4.

| (109) | Nimetatud säte näeb ette rohkem kui ühest riigist pärineva toote impordi suhtes kohaldatavatel samaaegsetel dumpinguvastastel uurimistel kõnealuse impordi mõju kumulatiivse hindamise juhul, kui (i) igast riigist pärineva impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal on suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest, (ii) igast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu, ning (iii) impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes kohane. |
| --- | --- |

(109)

Nimetatud säte näeb ette rohkem kui ühest riigist pärineva toote impordi suhtes kohaldatavatel samaaegsetel dumpinguvastastel uurimistel kõnealuse impordi mõju kumulatiivse hindamise juhul, kui (i) igast riigist pärineva impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal on suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest, (ii) igast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu, ning (iii) impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes kohane.

| (110) | Nagu eespool viidatud, on käesolev uurimine tõestanud, et Hiina ja Vietnami puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalid on tunduvalt üle miinimumtaseme ning impordimaht nimetatud riikidest ei ole tühine algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses (nende turuosad uurimisperioodil moodustavad vastavalt 4,07 % ja 8,7 %). |
| --- | --- |

(110)

Nagu eespool viidatud, on käesolev uurimine tõestanud, et Hiina ja Vietnami puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalid on tunduvalt üle miinimumtaseme ning impordimaht nimetatud riikidest ei ole tühine algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses (nende turuosad uurimisperioodil moodustavad vastavalt 4,07 % ja 8,7 %).

| (111) | Selleks, et määrata kindlaks kumulatiivse hindamise asjakohasus, pidades silmas importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi, analüüsis komisjon Eurostati andmete põhjal eksportijate turukäitumist ekspordihindade ja -mahtude osas. |
| --- | --- |

(111)

Selleks, et määrata kindlaks kumulatiivse hindamise asjakohasus, pidades silmas importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi, analüüsis komisjon Eurostati andmete põhjal eksportijate turukäitumist ekspordihindade ja -mahtude osas.

| (112) | Leiti, et Hiina ja Vietnami tootjate turukäitumine oli ekspordihindade osas samalaadne. Tegelikult alandasid kõnealused riigid vaatlusalusel perioodil jalgrataste keskmiseid ühiku müügihindu vastavalt 22 % ja 52 %. |
| --- | --- |

(112)

Leiti, et Hiina ja Vietnami tootjate turukäitumine oli ekspordihindade osas samalaadne. Tegelikult alandasid kõnealused riigid vaatlusalusel perioodil jalgrataste keskmiseid ühiku müügihindu vastavalt 22 % ja 52 %.

| (113) | Mõlemal asjaomasel riigil on oluline turuosa ühenduse turul, nagu mainitud põhjenduses 110. |
| --- | --- |

(113)

Mõlemal asjaomasel riigil on oluline turuosa ühenduse turul, nagu mainitud põhjenduses 110.

| (114) | Vastavalt eelnimetatule (vt põhjendus 19 ja järgnevad) tuvastati samuti, et Hiinast ja Vietnamist imporditud vaatlusalune toode ja ühenduse tootmisharu asjaomane toode tuleb lugeda omavahelise vahetatavuse ja asendatavuse poolest samasugusteks, seega üksteisega konkureerivateks tooteliigist lähtuvalt. |
| --- | --- |

(114)

Vastavalt eelnimetatule (vt põhjendus 19 ja järgnevad) tuvastati samuti, et Hiinast ja Vietnamist imporditud vaatlusalune toode ja ühenduse tootmisharu asjaomane toode tuleb lugeda omavahelise vahetatavuse ja asendatavuse poolest samasugusteks, seega üksteisega konkureerivateks tooteliigist lähtuvalt.

| (115) | Niisiis tehti kindlaks, et vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote eksport konkureerib ühenduse tootmisharu toodetud jalgratastega. |
| --- | --- |

(115)

Niisiis tehti kindlaks, et vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote eksport konkureerib ühenduse tootmisharu toodetud jalgratastega.

| (116) | Pärast lõplike järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et impordi kumuleerimine ei olnud põhjendatud, sest Hiinast ja Vietnamist imporditud jalgrataste mudelid on erinevad. Kuid imporditud mudelite võrdlemisel on tuvastatud, et Hiinast ja Vietnamist imporditud jalgrattad sarnanevad märkimisväärselt valimisse kuuluvate ühenduse tootjate toodetud jalgratastega ning lisaks sarnanevad märkimisväärselt ka Hiinast ja Vietnamist imporditud mudelid. Samuti väideti, et Vietnami eksportijad müüsid oma jalgrattaid teistel turulõikudel kui Hiina eksportijad ja ühenduse tootjad, mis põhjendas ka hinnaerinevust. Kõnealuse väite toetamiseks siiski tõendeid ei esitatud. Lisaks võib näha, et osades liikmesriikides, kus Vietnami impordil on oluline turuosa, müüakse Vietnami jalgrattaid erinevatel turulõikudel. Seega lükati mõlemad väited tagasi. |
| --- | --- |

(116)

Pärast lõplike järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et impordi kumuleerimine ei olnud põhjendatud, sest Hiinast ja Vietnamist imporditud jalgrataste mudelid on erinevad. Kuid imporditud mudelite võrdlemisel on tuvastatud, et Hiinast ja Vietnamist imporditud jalgrattad sarnanevad märkimisväärselt valimisse kuuluvate ühenduse tootjate toodetud jalgratastega ning lisaks sarnanevad märkimisväärselt ka Hiinast ja Vietnamist imporditud mudelid. Samuti väideti, et Vietnami eksportijad müüsid oma jalgrattaid teistel turulõikudel kui Hiina eksportijad ja ühenduse tootjad, mis põhjendas ka hinnaerinevust. Kõnealuse väite toetamiseks siiski tõendeid ei esitatud. Lisaks võib näha, et osades liikmesriikides, kus Vietnami impordil on oluline turuosa, müüakse Vietnami jalgrattaid erinevatel turulõikudel. Seega lükati mõlemad väited tagasi.

| (117) | Eelnimetatu põhjal järeldati, et kõik Hiinast ja Vietnamist pärit impordi kumuleerivat hindamist õigustavad tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(117)

Eelnimetatu põhjal järeldati, et kõik Hiinast ja Vietnamist pärit impordi kumuleerivat hindamist õigustavad tingimused on täidetud.

5.2.   Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

| (118) | Vaatlusaluse toote impordimaht määrati kindlaks Eurostati poolt esitatud statistiliste andmete põhjal. Hiinast pärit jalgrataste arv kasvas ajavahemikus 2000. aastast uurimisperioodini 472 %. Kui eelmise uurimise uurimisperioodil (1. septembrist 1997. aastal kuni 31. augustini 1998. aastal) imporditi Hiinast 13 651 jalgratast, siis käesoleva uurimisperioodi jooksul imporditi jalgrattaid 55 korda enam. Ajavahemikus 2000. aastast uurimisperioodini kasvas Vietnamist pärit jalgrataste import 413 %. Kahe riigi kumuleeritud import on ajavahemikus 2000. aastast uurimisperioodini kasvanud 435 373 ühikult 2 311 638 ühikuni, kasvades kokku 431 %. |
| --- | --- |

(118)

Vaatlusaluse toote impordimaht määrati kindlaks Eurostati poolt esitatud statistiliste andmete põhjal. Hiinast pärit jalgrataste arv kasvas ajavahemikus 2000. aastast uurimisperioodini 472 %. Kui eelmise uurimise uurimisperioodil (1. septembrist 1997. aastal kuni 31. augustini 1998. aastal) imporditi Hiinast 13 651 jalgratast, siis käesoleva uurimisperioodi jooksul imporditi jalgrattaid 55 korda enam. Ajavahemikus 2000. aastast uurimisperioodini kasvas Vietnamist pärit jalgrataste import 413 %. Kahe riigi kumuleeritud import on ajavahemikus 2000. aastast uurimisperioodini kasvanud 435 373 ühikult 2 311 638 ühikuni, kasvades kokku 431 %.

| (119) | Kuna tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil vaid 4 %, on Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi turuosa kasvanud 2000. aasta 0,73 % tasemelt uurimisperioodi jooksul 4,07 % tasemele ning Vietnami turuosa on kasvanud 2000. aasta 1,77 % tasemelt uurimisperioodi jooksul 8,70 % tasemele. Sellest tulenevalt on kumulatiivne turuosa kasvanud 2000. aasta 2,50 % tasemelt 12,77 % tasemeni uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(119)

Kuna tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil vaid 4 %, on Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi turuosa kasvanud 2000. aasta 0,73 % tasemelt uurimisperioodi jooksul 4,07 % tasemele ning Vietnami turuosa on kasvanud 2000. aasta 1,77 % tasemelt uurimisperioodi jooksul 8,70 % tasemele. Sellest tulenevalt on kumulatiivne turuosa kasvanud 2000. aasta 2,50 % tasemelt 12,77 % tasemeni uurimisperioodi jooksul.

| (120) | Alljärgnevates tabelites on esitatud Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste impordi ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil:










  Import Hiinast | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (ühikutes) | 128 091 | 257 728 | 561 706 | 707 351 | 733 901 |
| Indeks | 100 | 201 | 438 | 552 | 572 |
| Turuosa % | 0,73 | 1,68 | 3,58 | 4,08 | 4,07 |
| Import Vietnamist | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| Maht (ühikutes) | 307 282 | 586 051 | 766 680 | 1 457 245 | 1 577 737 |
| Indeks | 100 | 191 | 250 | 474 | 513 |
| Turuosa % | 1,77 | 3,84 | 4,88 | 8,40 | 8,70 |

(120)

Alljärgnevates tabelites on esitatud Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste impordi ja turuosa muutumine vaatlusalusel perioodil:

Import Hiinast

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Maht (ühikutes)

128 091

257 728

561 706

707 351

733 901

Indeks

100

201

438

552

572

Turuosa %

0,73

1,68

3,58

4,08

4,07

Import Vietnamist

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Maht (ühikutes)

307 282

586 051

766 680

1 457 245

1 577 737

Indeks

100

191

250

474

513

Turuosa %

1,77

3,84

4,88

8,40

8,70

| Kumuleeritud import | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (ühikutes) | 435 373 | 843 779 | 1 328 386 | 2 164 596 | 2 311 638 |
| Indeks | 100 | 194 | 305 | 497 | 531 |
| Turuosa % | 2,50 | 5,52 | 8,46 | 12,48 | 12,77 |
| Indeks | 100 | 220 | 338 | 499 | 510 |

Kumuleeritud import

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Maht (ühikutes)

435 373

843 779

1 328 386

2 164 596

2 311 638

Indeks

100

194

305

497

531

Turuosa %

2,50

5,52

8,46

12,48

12,77

Indeks

100

220

338

499

510

6.   Asjaomase impordi hinnad

a)   Hindade muutumine

| (121) | Alljärgnevatel põhjustel kasutati 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul toimunud dumpinguhinnaga impordi hinnasuundumuste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid vaid piiratud ulatuses:
  On tuvastatud, et Eurostati andmetel põhinevad impordihinnad ei võta arvesse erinevaid tooteliike ning vaatlusaluse toote erinevate liikide olulisi hinnaerinevusi. Toote keskmiseid hindu mistahes riigis mõjutab oluliselt konkreetse riigi tootevalik. Uurimine on näidanud, et koostööd tegevate eksportijate impordi võrdlemisel mudelite kaupa esinevad ka samade tooteliikide ja mudelite osas olulised hinnaerinevused sõltuvalt jalgrattaosadest. Lisaks leiti, et koostööd tegevate eksportijate osas tuvastatud tooteliikidel põhinevad impordihinnad peegeldavad tõepäraselt Hiinast ja Vietnamist pärit ning ühenduse tootmisharu toodetud jalgrataste hinnaerinevusi. Sellest tulenevalt ei ole Eurostati andmetel põhinevad hinnad käesoleva uurimise eesmärgist lähtuvalt otsustava tähtsusega. Eurostati andmetel põhinevaid Hiina ja Vietnami impordihindu võib kasutada vaid teatava riigi hinnasuundumuste näitajana, kuid erinevate riikide ja ühenduse müügihindade võrdlemiseks ei ole need sobivad. |
| --- | --- |

(121)

Alljärgnevatel põhjustel kasutati 2000. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajavahemikul toimunud dumpinguhinnaga impordi hinnasuundumuste kindlakstegemiseks Eurostati andmeid vaid piiratud ulatuses:

On tuvastatud, et Eurostati andmetel põhinevad impordihinnad ei võta arvesse erinevaid tooteliike ning vaatlusaluse toote erinevate liikide olulisi hinnaerinevusi. Toote keskmiseid hindu mistahes riigis mõjutab oluliselt konkreetse riigi tootevalik. Uurimine on näidanud, et koostööd tegevate eksportijate impordi võrdlemisel mudelite kaupa esinevad ka samade tooteliikide ja mudelite osas olulised hinnaerinevused sõltuvalt jalgrattaosadest. Lisaks leiti, et koostööd tegevate eksportijate osas tuvastatud tooteliikidel põhinevad impordihinnad peegeldavad tõepäraselt Hiinast ja Vietnamist pärit ning ühenduse tootmisharu toodetud jalgrataste hinnaerinevusi. Sellest tulenevalt ei ole Eurostati andmetel põhinevad hinnad käesoleva uurimise eesmärgist lähtuvalt otsustava tähtsusega. Eurostati andmetel põhinevaid Hiina ja Vietnami impordihindu võib kasutada vaid teatava riigi hinnasuundumuste näitajana, kuid erinevate riikide ja ühenduse müügihindade võrdlemiseks ei ole need sobivad.

| (122) | Eurostati andmete põhjal vähenesid Hiina ja Vietnami kaalutud keskmised impordihinnad, mis on edaspidi esitatud indekseeritud kujul, 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel vastavalt 22 % ja 52 %. Kumulatiivselt vähenesid keskmised müügihinnad 50 %. Täpsemad andmed on järgmised:










  Impordihinnad | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (Hiina) | | | | | |
| Indeks | 100 | 83 | 70 | 75 | 78 |
| (Vietnam) | | | | | |
| Indeks | 100 | 82 | 71 | 49 | 48 |
| (kokku) | | | | | |
| Indeks | 100 | 81 | 62 | 50 | 50 |

(122)

Eurostati andmete põhjal vähenesid Hiina ja Vietnami kaalutud keskmised impordihinnad, mis on edaspidi esitatud indekseeritud kujul, 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel vastavalt 22 % ja 52 %. Kumulatiivselt vähenesid keskmised müügihinnad 50 %. Täpsemad andmed on järgmised:

Impordihinnad

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

(Hiina)

Indeks

100

83

70

75

78

(Vietnam)

Indeks

100

82

71

49

48

(kokku)

Indeks

100

81

62

50

50

b)   Hinna allalöömine

| (123) | Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste hinna allalöömise kindlakstegemiseks analüüsis komisjon valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ja ühenduse tootjate uurimise käigus esitatud andmeid. Kõnealusel analüüsil võeti arvesse eksportivate tootjate tegelikke ekspordihindu (CIF-hinnad ühenduse piiril) ning Hiina puhul arvestati hindu nii dumpinguvastase tollimaksuga kui ilma selleta. Ühenduse tootmisharu asjakohaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele. Küsimustikus määratletud erinevate tooteliikide põhjal oli uurimisperioodil hinna allalöömise marginaal Hiina puhul 53 % dumpinguvastast tollimaksu arvestamata ning 39 % tollimaksu arvestamisel. Vietnami puhul oli hinna allalöömise marginaal vahemikus 25–60 %. Siinkohal tuleks märkida, et Hiina ja Vietnami kaalutud keskmised müügihinnad on tooteliikide lõikes oluliselt kõrgemad kui Eurostati andmetel põhinevad impordihinnad. See kinnitab veelgi põhjenduses 121 tehtud järeldust, mille kohaselt mõjutab tootevalik selgelt erinevate riikide müügihindu. |
| --- | --- |

(123)

Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste hinna allalöömise kindlakstegemiseks analüüsis komisjon valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ja ühenduse tootjate uurimise käigus esitatud andmeid. Kõnealusel analüüsil võeti arvesse eksportivate tootjate tegelikke ekspordihindu (CIF-hinnad ühenduse piiril) ning Hiina puhul arvestati hindu nii dumpinguvastase tollimaksuga kui ilma selleta. Ühenduse tootmisharu asjakohaste müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele. Küsimustikus määratletud erinevate tooteliikide põhjal oli uurimisperioodil hinna allalöömise marginaal Hiina puhul 53 % dumpinguvastast tollimaksu arvestamata ning 39 % tollimaksu arvestamisel. Vietnami puhul oli hinna allalöömise marginaal vahemikus 25–60 %. Siinkohal tuleks märkida, et Hiina ja Vietnami kaalutud keskmised müügihinnad on tooteliikide lõikes oluliselt kõrgemad kui Eurostati andmetel põhinevad impordihinnad. See kinnitab veelgi põhjenduses 121 tehtud järeldust, mille kohaselt mõjutab tootevalik selgelt erinevate riikide müügihindu.

7.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (124) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. See analüüs tehti põhjenduses 15 nimetatud valimisse kuuluvate äriühingute kohta, välja arvatud põhjenduses 100 osutatud äriühingu puhul. Et saada täielikku ülevaadet ühenduse tootmisharu olukorrast, on siiski alljärgnevalt esitatud ka andmed nende näitajate osas, mille puhul olid kättesaadavad usaldusväärsed andmed ühenduse tootmisharu kohta tervikuna. Selle põhjal on tootmisharu tulemused, mõõdetuna selliste näitajate kaudu nagu hinnad, palgad, investeeringud, kasum, investeeringutasuvus, rahakäive ja kapitali kaasamise võime, määratud kindlaks valimisse kuuluvatelt äriühingutelt saadud andmete alusel. Kahjutegurid, nagu näiteks turuosa, müügimaht ja toodang, on määratud kindlaks kogu ühenduse tootmisharu osas. |
| --- | --- |

(124)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. See analüüs tehti põhjenduses 15 nimetatud valimisse kuuluvate äriühingute kohta, välja arvatud põhjenduses 100 osutatud äriühingu puhul. Et saada täielikku ülevaadet ühenduse tootmisharu olukorrast, on siiski alljärgnevalt esitatud ka andmed nende näitajate osas, mille puhul olid kättesaadavad usaldusväärsed andmed ühenduse tootmisharu kohta tervikuna. Selle põhjal on tootmisharu tulemused, mõõdetuna selliste näitajate kaudu nagu hinnad, palgad, investeeringud, kasum, investeeringutasuvus, rahakäive ja kapitali kaasamise võime, määratud kindlaks valimisse kuuluvatelt äriühingutelt saadud andmete alusel. Kahjutegurid, nagu näiteks turuosa, müügimaht ja toodang, on määratud kindlaks kogu ühenduse tootmisharu osas.

| (125) | Mõned huvitatud isikud on väitnud, et kahjunäitajaid analüüsides oleks pidanud arvesse võtma üksnes valimisse kuuluvaid äriühinguid. Dumpinguvastaste menetluste puhul on tavaks analüüsida kahjutegureid kogu ühenduse tootmisharu kohta. Juhtudel, mil tootmisharu koosneb suuremast arvust tootjatest, tuginetakse siiski väljavõttelisele uuringule. Väljavõttelise uuringu eesmärk on näha ette võimalus koguda ettenähtud aja jooksul üksikasjalikke andmeid piiratud hulgalt tootjatelt ja kontrollida neid. Need andmed käsitlevad selliseid tegureid nagu hinnad, palgad, investeeringud, kasum, investeeringutasuvus, rahakäive ja kapitali kaasamise võime, mille puhul oleks võimatu kontrollida ettenähtud aja jooksul kogu tootmisharu andmeid. Teiste tegurite puhul, nagu näiteks turuosa, müügimaht ja toodang, on andmed tavaliselt kättesaadavad kogu tootmisharu kohta. Kui kahju analüüs rajaneks üksnes valimisse kuuluvatelt tootjatelt saadud andmetel, eirataks sellega teistelt tootjatelt saadud kasutuskõlblikke andmeid, mis tooks kaasa ebatäieliku hinnangu. Seetõttu täiendati antud juhul ettenähtud aja jooksul võimalikult täieliku hinnangu saamiseks valimisse kuuluvatelt ettevõtjatelt kõikide kahjutegurite arengutendentside kohta saadud ja kontrollitud andmeid kogu tootmisharu kohta käivate andmetega. |
| --- | --- |

(125)

Mõned huvitatud isikud on väitnud, et kahjunäitajaid analüüsides oleks pidanud arvesse võtma üksnes valimisse kuuluvaid äriühinguid. Dumpinguvastaste menetluste puhul on tavaks analüüsida kahjutegureid kogu ühenduse tootmisharu kohta. Juhtudel, mil tootmisharu koosneb suuremast arvust tootjatest, tuginetakse siiski väljavõttelisele uuringule. Väljavõttelise uuringu eesmärk on näha ette võimalus koguda ettenähtud aja jooksul üksikasjalikke andmeid piiratud hulgalt tootjatelt ja kontrollida neid. Need andmed käsitlevad selliseid tegureid nagu hinnad, palgad, investeeringud, kasum, investeeringutasuvus, rahakäive ja kapitali kaasamise võime, mille puhul oleks võimatu kontrollida ettenähtud aja jooksul kogu tootmisharu andmeid. Teiste tegurite puhul, nagu näiteks turuosa, müügimaht ja toodang, on andmed tavaliselt kättesaadavad kogu tootmisharu kohta. Kui kahju analüüs rajaneks üksnes valimisse kuuluvatelt tootjatelt saadud andmetel, eirataks sellega teistelt tootjatelt saadud kasutuskõlblikke andmeid, mis tooks kaasa ebatäieliku hinnangu. Seetõttu täiendati antud juhul ettenähtud aja jooksul võimalikult täieliku hinnangu saamiseks valimisse kuuluvatelt ettevõtjatelt kõikide kahjutegurite arengutendentside kohta saadud ja kontrollitud andmeid kogu tootmisharu kohta käivate andmetega.

a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (126) | Vahemikus 2000. aastast uurimisperioodini kasvas valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote toodang 17 %. Tootmisvõimsus kasvas vaatlusalusel perioodil ühtekokku 18 %. |
| --- | --- |

(126)

Vahemikus 2000. aastast uurimisperioodini kasvas valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote toodang 17 %. Tootmisvõimsus kasvas vaatlusalusel perioodil ühtekokku 18 %.

| (127) | Tootmisvõimsuse rakendamine oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Täpsed andmed on järgmised:










  Tootmine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine | 3 231 842 | 3 193 497 | 3 222 858 | 3 718 918 | 3 788 660 |
| Indeks | 100 | 99 | 100 | 115 | 117 |
| Tootmisvõimsus | 4 033 737 | 4 125 649 | 4 339 273 | 4 613 939 | 4 779 632 |
| Indeks | 100 | 102 | 108 | 114 | 118 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 80,1 % | 77,4 % | 74,3 % | 80,6 % | 79,3 % |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 101 | 99 |

(127)

Tootmisvõimsuse rakendamine oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Täpsed andmed on järgmised:

Tootmine

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmine

3 231 842

3 193 497

3 222 858

3 718 918

3 788 660

Indeks

100

99

100

115

117

Tootmisvõimsus

4 033 737

4 125 649

4 339 273

4 613 939

4 779 632

Indeks

100

102

108

114

118

Tootmisvõimsuse rakendamine

80,1 %

77,4 %

74,3 %

80,6 %

79,3 %

Indeks

100

97

93

101

99

| (128) | Uurimine näitas, et tootmisvõimsuse üldise kasvu põhjuseks olid investeeringud uutesse tootmisliinidesse ja ümberkorraldused ettevõtjate rühmade vahel. Asjaolu, et valimisse kuuluvad tootjad on oma tootmist üldiselt suurendanud, tuleneb samas ka mitmete muude ühenduse tootjate tegevuse lõpetamisest või tootmisvõimsuse vähendamisest. Siiski tuleks valimisse kuuluvate äriühingute tootmise ja tootmisvõimsuse kasvu suundumust vaadelda kõigi ühenduse tootjate tegevuse valguses. Kui võtta arvesse kõigi ühenduse tootjate kogutoodangut, näitab suundumus tootmise vähenemist. Täpsed andmed on järgmised:










  Tootmine | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine | 12 700 000 | 11 028 000 | 10 083 000 | 10 165 000 | 10 160 000 |
| Indeks | 100 | 87 | 79 | 80 | 80 |

(128)

Uurimine näitas, et tootmisvõimsuse üldise kasvu põhjuseks olid investeeringud uutesse tootmisliinidesse ja ümberkorraldused ettevõtjate rühmade vahel. Asjaolu, et valimisse kuuluvad tootjad on oma tootmist üldiselt suurendanud, tuleneb samas ka mitmete muude ühenduse tootjate tegevuse lõpetamisest või tootmisvõimsuse vähendamisest. Siiski tuleks valimisse kuuluvate äriühingute tootmise ja tootmisvõimsuse kasvu suundumust vaadelda kõigi ühenduse tootjate tegevuse valguses. Kui võtta arvesse kõigi ühenduse tootjate kogutoodangut, näitab suundumus tootmise vähenemist. Täpsed andmed on järgmised:

Tootmine

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmine

12 700 000

11 028 000

10 083 000

10 165 000

10 160 000

Indeks

100

87

79

80

80

b)   Varud

| (129) | Üks tootja ei suutnud esitada sisemiste ümberkorralduste tõttu järjepidevaid andmeid 2000. aasta ja 2001. aasta varude kohta. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi varude analüüsist kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(129)

Üks tootja ei suutnud esitada sisemiste ümberkorralduste tõttu järjepidevaid andmeid 2000. aasta ja 2001. aasta varude kohta. Sellest tulenevalt tuli kõnealune äriühing vaatlusaluse perioodi varude analüüsist kõrvale jätta.

| (130) | Jalgrataste varud suurenesid analüüsitaval perioodil 219 370 ühikult 2000. aastal 362 095 ühikuni uurimisperioodil, kasvades kokku 65 %. Varud olid kõige suuremad 2003. aastal ja uurimisperioodil seepärast, et üks valimisse kuuluv tootja pidi täitma väga suure tellimuse koheselt pärast uurimisperioodi lõppu. Seega ei näita varude kasv ilmtingimata valimisse kuuluvate tootjate olukorra halvenemist kõnealuses küsimuses. Täpsed andmed on järgmised:










  Varud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikud | 219 370 | 206 854 | 210 968 | 317 345 | 362 095 |
| Indeks | 100 | 94 | 96 | 145 | 165 |

(130)

Jalgrataste varud suurenesid analüüsitaval perioodil 219 370 ühikult 2000. aastal 362 095 ühikuni uurimisperioodil, kasvades kokku 65 %. Varud olid kõige suuremad 2003. aastal ja uurimisperioodil seepärast, et üks valimisse kuuluv tootja pidi täitma väga suure tellimuse koheselt pärast uurimisperioodi lõppu. Seega ei näita varude kasv ilmtingimata valimisse kuuluvate tootjate olukorra halvenemist kõnealuses küsimuses. Täpsed andmed on järgmised:

Varud

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Ühikud

219 370

206 854

210 968

317 345

362 095

Indeks

100

94

96

145

165

c)   Müügimaht ja turuosa

| (131) | Valimisse kuuluvate tootjate toodetud jalgrataste müük ühenduse turul suurenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt 3 156 451 ühikult 2000. aastal 3 683 176 ühikuni uurimisperioodil, kasvades ühtekokku 17 %. Sarnaselt sellele suurendasid valimisse kuuluvad tootjad oma turuosa 18 %-lt 2000. aastal 20 %ni uurimisperioodil. Täpsed andmed on järgmised: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valimisse kuuluvate tootjate müügimaht (ühikutes) | 3 156 451 | 3 241 830 | 3 203 020 | 3 600 670 | 3 683 176 |
| Indeks | 100 | 103 | 101 | 114 | 117 |
| Valimisse kuuluvate tootjate turuosa | 18 % | 21 % | 20 % | 20 % | 20 % |

(131)

Valimisse kuuluvate tootjate toodetud jalgrataste müük ühenduse turul suurenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt 3 156 451 ühikult 2000. aastal 3 683 176 ühikuni uurimisperioodil, kasvades ühtekokku 17 %. Sarnaselt sellele suurendasid valimisse kuuluvad tootjad oma turuosa 18 %-lt 2000. aastal 20 %ni uurimisperioodil. Täpsed andmed on järgmised:

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Valimisse kuuluvate tootjate müügimaht (ühikutes)

3 156 451

3 241 830

3 203 020

3 600 670

3 683 176

Indeks

100

103

101

114

117

Valimisse kuuluvate tootjate turuosa

18 %

21 %

20 %

20 %

20 %

| (132) | Samas tuleks seda suundumust vaadelda kõigi ühenduse tootjate tegevuse valguses. Kui arvestada kõigi ühenduse tootjate müügimahtu, siis müük vähenes. Täpsed andmed on järgmised: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõigi ühenduse tootjate müügimaht | 11 718 000 | 10 035 000 | 9 175 000 | 9 100 000 | 9 300 000 |
| Indeks | 100 | 86 | 78 | 78 | 79 |
| Turuosa | 67 % | 66 % | 58 % | 52 % | 51 % |

(132)

Samas tuleks seda suundumust vaadelda kõigi ühenduse tootjate tegevuse valguses. Kui arvestada kõigi ühenduse tootjate müügimahtu, siis müük vähenes. Täpsed andmed on järgmised:

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Kõigi ühenduse tootjate müügimaht

11 718 000

10 035 000

9 175 000

9 100 000

9 300 000

Indeks

100

86

78

78

79

Turuosa

67 %

66 %

58 %

52 %

51 %

d)   Müügihinnad ja kulud

| (133) | Uurimisel on ilmnenud, et valimisse kuuluvad tootjad on säilitanud oma tootevaliku, peamiselt kategooriates A, B ja C. Lisaks on kõnealused tootjad suurendanud hulgimüüjatele ja selvehallidele, vähemal määral vahendajatele/jaemüüjatele suunatud müügitegevust osas, kus valimisse kuuluvate tootjate kallima hinnaga toodang oli juba laialdaselt levinud. Hulgimüüjad on suurendanud oma osalust jalgrataste turul. See on avaldanud mõju lõpptarbijatele, sest hulgimüüjate kaudu müüakse kaup üldjuhul madalamate hindadega kui jaemüüjate kaudu. Selleks, et valimisse kuuluvad tootjad saaksid säilitada oma osaluse hulgiturul, pidid nad madalamaid hindu suuremate kogustega tasakaalustama. |
| --- | --- |

(133)

Uurimisel on ilmnenud, et valimisse kuuluvad tootjad on säilitanud oma tootevaliku, peamiselt kategooriates A, B ja C. Lisaks on kõnealused tootjad suurendanud hulgimüüjatele ja selvehallidele, vähemal määral vahendajatele/jaemüüjatele suunatud müügitegevust osas, kus valimisse kuuluvate tootjate kallima hinnaga toodang oli juba laialdaselt levinud. Hulgimüüjad on suurendanud oma osalust jalgrataste turul. See on avaldanud mõju lõpptarbijatele, sest hulgimüüjate kaudu müüakse kaup üldjuhul madalamate hindadega kui jaemüüjate kaudu. Selleks, et valimisse kuuluvad tootjad saaksid säilitada oma osaluse hulgiturul, pidid nad madalamaid hindu suuremate kogustega tasakaalustama.

| (134) | Jalgrataste kaalutud keskmine müügihind ühiku kohta langes 124 eurolt 2000. aastal 115 euroni 2003. aastal, vähenedes 7 %. Samas kasvas keskmine hind uurimisperioodil 122 euroni. Vaatlusaluse perioodi jooksul langes hind 2 % võrra.










  Müügihind | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind (eurot ühiku kohta) | 124 | 127 | 120 | 115 | 122 |
| Indeks | 100 | 103 | 97 | 93 | 98 |

(134)

Jalgrataste kaalutud keskmine müügihind ühiku kohta langes 124 eurolt 2000. aastal 115 euroni 2003. aastal, vähenedes 7 %. Samas kasvas keskmine hind uurimisperioodil 122 euroni. Vaatlusaluse perioodi jooksul langes hind 2 % võrra.

Müügihind

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müügihind (eurot ühiku kohta)

124

127

120

115

122

Indeks

100

103

97

93

98

| (135) | Tootmiskulud arvestati valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote kõigi tooteliikide kaalutud keskmise põhjal. |
| --- | --- |

(135)

Tootmiskulud arvestati valimisse kuuluvate tootjate samasuguse toote kõigi tooteliikide kaalutud keskmise põhjal.

| (136) | Ajavahemikus 2000. aastast 2001. aastani kasvasid tootmiskulud 119 eurolt 122 euroni, kasvades ühtekokku 2 %. Seejärel vähenesid tootmiskulud 2003. aastal 110 euroni, mis kujutas 9 %-list langust alates 2001. aastast. Uurimisperioodi jooksul kasvasid tootmiskulud 117 euroni. Sellest tulenevalt vähenesid tootmiskulud kogu perioodi vältel 2 % võrra. Kõnealuse vähenemise põhjuseks on peamiselt tõhusamad monteerimisliinid ja valimisse kuuluvate tootjate endi valmistatud osade, nagu näiteks raamide asendamine odavama impordiga.










  Kulud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmiskulud (eurot ühiku kohta) | 119 | 122 | 115 | 110 | 117 |
| Indeks | 100 | 102 | 97 | 92 | 98 |

(136)

Ajavahemikus 2000. aastast 2001. aastani kasvasid tootmiskulud 119 eurolt 122 euroni, kasvades ühtekokku 2 %. Seejärel vähenesid tootmiskulud 2003. aastal 110 euroni, mis kujutas 9 %-list langust alates 2001. aastast. Uurimisperioodi jooksul kasvasid tootmiskulud 117 euroni. Sellest tulenevalt vähenesid tootmiskulud kogu perioodi vältel 2 % võrra. Kõnealuse vähenemise põhjuseks on peamiselt tõhusamad monteerimisliinid ja valimisse kuuluvate tootjate endi valmistatud osade, nagu näiteks raamide asendamine odavama impordiga.

Kulud

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmiskulud (eurot ühiku kohta)

119

122

115

110

117

Indeks

100

102

97

92

98

e)   Tasuvus

| (137) | Valimisse kuuluvate tootjate üldine äritegevuse tasuvus vaatlusaluse toote müügi osas oli vaatlusaluse perioodi esimesel aastal 3,26 %, tõustes 2003. aastal 4,08 %ni. Seejärel vähenes tasuvus uurimisperioodi jooksul 3,58 %ni. Kokkuvõttes kasvas kasum vaatlusalusel perioodil vaid 0,32 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(137)

Valimisse kuuluvate tootjate üldine äritegevuse tasuvus vaatlusaluse toote müügi osas oli vaatlusaluse perioodi esimesel aastal 3,26 %, tõustes 2003. aastal 4,08 %ni. Seejärel vähenes tasuvus uurimisperioodi jooksul 3,58 %ni. Kokkuvõttes kasvas kasum vaatlusalusel perioodil vaid 0,32 protsendipunkti.

| (138) | Kuigi eelnimetatud suundumus viitab asjaolule, et ühenduse tootmisharu finantsolukord on vaatlusaluse perioodi jooksul osaliselt taastunud, tuleks saadud tasuvusnäitajat vaadelda lähtuvalt minimaalsest kasumitasemest, st 8 %st jalgrataste müügikäibest, mida kasutati ka eelmisel uurimisel ning mida tootmisharu võiks saada Hiinast ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Kuna turg on põhiolemuselt samasugune nagu eelmise uurimise ajal, leitakse, et 8 % väljendab endiselt ühenduse turu tootjate minimaalset tasuvusmäära.










  Tasuvus | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tasuvus (ühenduse müük) | 3,26 % | 3,89 % | 3,50 % | 4,08 % | 3,58 % |
| Indeks | 100 | 119 | 107 | 125 | 110 |

(138)

Kuigi eelnimetatud suundumus viitab asjaolule, et ühenduse tootmisharu finantsolukord on vaatlusaluse perioodi jooksul osaliselt taastunud, tuleks saadud tasuvusnäitajat vaadelda lähtuvalt minimaalsest kasumitasemest, st 8 %st jalgrataste müügikäibest, mida kasutati ka eelmisel uurimisel ning mida tootmisharu võiks saada Hiinast ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Kuna turg on põhiolemuselt samasugune nagu eelmise uurimise ajal, leitakse, et 8 % väljendab endiselt ühenduse turu tootjate minimaalset tasuvusmäära.

Tasuvus

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tasuvus (ühenduse müük)

3,26 %

3,89 %

3,50 %

4,08 %

3,58 %

Indeks

100

119

107

125

110

| (139) | Mitmed Hiinast pärit asjassepuutuvad isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu on parandanud oma olukorda alates eelmise uurimise uurimisperioodist, mil ühenduse tootmisharu oli silmitsi kahjumiga – 0,6 %, ning seega ei tuleks ühenduse tootmisharu olukorda käesoleval uurimisel kahjustatuks pidada. Nagu selgitatud põhjenduses 137 eespool, on kasum alates eelmisest uurimisest suurenenud, kuid see on siiski väga kaugel sellest, mida võiks pidada tavapäraseks tasuvuse tasemeks. |
| --- | --- |

(139)

Mitmed Hiinast pärit asjassepuutuvad isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu on parandanud oma olukorda alates eelmise uurimise uurimisperioodist, mil ühenduse tootmisharu oli silmitsi kahjumiga – 0,6 %, ning seega ei tuleks ühenduse tootmisharu olukorda käesoleval uurimisel kahjustatuks pidada. Nagu selgitatud põhjenduses 137 eespool, on kasum alates eelmisest uurimisest suurenenud, kuid see on siiski väga kaugel sellest, mida võiks pidada tavapäraseks tasuvuse tasemeks.

| (140) | Pärast lõplike järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et põhjenduses 138 viidatud kasumitase 8 % on liiga kõrge ning et valimisse kuuluvate tootjate tegevusnäitajad on juba piisavalt head ning kasumitase stabiilne. Samas ei esitanud nimetatud isikud põhjendusi selle kohta, miks 8 % ne kasumitase ei ole mõistlik, ega väitnud, milline kasumitase oleks selle asemel sobiv ning millistel põhjustel. Nagu selgitatud põhjenduses 195, on 8 % minimaalne kasumitase, mida ühenduse tootmisharu võiks saada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Kuigi valimisse kuuluvate tootjate kasumitase on osaliselt paranenud, ei ole see veel sugugi piisav ühenduse tootmisharu täielikuks taastumiseks kahjustavast dumpingust. |
| --- | --- |

(140)

Pärast lõplike järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et põhjenduses 138 viidatud kasumitase 8 % on liiga kõrge ning et valimisse kuuluvate tootjate tegevusnäitajad on juba piisavalt head ning kasumitase stabiilne. Samas ei esitanud nimetatud isikud põhjendusi selle kohta, miks 8 % ne kasumitase ei ole mõistlik, ega väitnud, milline kasumitase oleks selle asemel sobiv ning millistel põhjustel. Nagu selgitatud põhjenduses 195, on 8 % minimaalne kasumitase, mida ühenduse tootmisharu võiks saada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Kuigi valimisse kuuluvate tootjate kasumitase on osaliselt paranenud, ei ole see veel sugugi piisav ühenduse tootmisharu täielikuks taastumiseks kahjustavast dumpingust.

f)   Investeeringud ja investeeringutasuvus

| (141) | Vaatlusaluse toote tootmisse suunatud investeeringud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, suurenedes 1 938 556 eurolt 2000. aastal 3 950 636 euroni uurimisperioodil. Tuleb märkida, et kõnealune oluline investeeringute kasv tulenes peamiselt ühe valimisse kuuluva tootja tootmisvõimsuse suurendamisest, moodustades enam kui 60 % kõigist nimetatud perioodi investeeringutest. Täpsed andmed on järgmised:










  Investeeringud | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 1 938 | 4 820 | 1 645 | 3 901 | 3 950 |
| Indeks | 100 | 249 | 85 | 201 | 204 |
| Investeeringutasuvus | 15 % | 30 % | 12 % | 23 % | 24 % |

(141)

Vaatlusaluse toote tootmisse suunatud investeeringud kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, suurenedes 1 938 556 eurolt 2000. aastal 3 950 636 euroni uurimisperioodil. Tuleb märkida, et kõnealune oluline investeeringute kasv tulenes peamiselt ühe valimisse kuuluva tootja tootmisvõimsuse suurendamisest, moodustades enam kui 60 % kõigist nimetatud perioodi investeeringutest. Täpsed andmed on järgmised:

Investeeringud

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

1 938

4 820

1 645

3 901

3 950

Indeks

100

249

85

201

204

Investeeringutasuvus

15 %

30 %

12 %

23 %

24 %

| (142) | Investeeringutasuvus kasvas ajavahemikus 2000–2001 15 protsendipunkti võrra. Alates 2002. aastast investeeringutasuvus vähenes, kuid hakkas 2003. aastal taas kasvama ning oli uurimisperioodi jooksul positiivne – 24 %. |
| --- | --- |

(142)

Investeeringutasuvus kasvas ajavahemikus 2000–2001 15 protsendipunkti võrra. Alates 2002. aastast investeeringutasuvus vähenes, kuid hakkas 2003. aastal taas kasvama ning oli uurimisperioodi jooksul positiivne – 24 %.

g)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (143) | Valimisse kuuluvate tootjate rahakäive kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nii absoluutväärtuste lõikes kui väljendatuna protsendimäärana müügikäibest.










  Rahakäive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (tuhandetes eurodes) | 10 005 000 | 20 557 000 | 13 425 000 | 20 541 000 | 20 541 000 |
| Indeks | 100 | 205 | 134 | 205 | 205 |
| Rahakäive protsendina käibest | 2,5 % | 4,9 % | 3,5 % | 4,9 % | 4,6 % |

(143)

Valimisse kuuluvate tootjate rahakäive kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nii absoluutväärtuste lõikes kui väljendatuna protsendimäärana müügikäibest.

Rahakäive

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Rahakäive (tuhandetes eurodes)

10 005 000

20 557 000

13 425 000

20 541 000

20 541 000

Indeks

100

205

134

205

205

Rahakäive protsendina käibest

2,5 %

4,9 %

3,5 %

4,9 %

4,6 %

| (144) | Valimisse kuuluvad tootjad hankima kapitali kas ettevõttesiseselt, kui nad kuuluvad kontserni, või pangalaenude kaudu. Muudel juhtudel rahastatakse tegevust äriühingu rahakäibest. Ühegi valimisse kuuluva tootja puhul ei ole täheldatud raskusi kapitali kaasamisel. |
| --- | --- |

(144)

Valimisse kuuluvad tootjad hankima kapitali kas ettevõttesiseselt, kui nad kuuluvad kontserni, või pangalaenude kaudu. Muudel juhtudel rahastatakse tegevust äriühingu rahakäibest. Ühegi valimisse kuuluva tootja puhul ei ole täheldatud raskusi kapitali kaasamisel.

h)   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| (145) | Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 6 % võrra. Arvestades tootmise märkimisväärset kasvu vaatlusalusel perioodil, võib töötajate arvu vähenemist selgitada asjaoluga, et ühe töötaja kohta arvestatud tootlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil koguni 24 % võrra.










  Tööhõive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 981 | 1 871 | 1 784 | 1 838 | 1 871 |
| Indeks | 100 | 94 | 90 | 93 | 94 |
| Palgakulud töötaja kohta (eurodes) | 23 575 | 25 846 | 27 130 | 27 593 | 28 153 |
| Indeks | 100 | 110 | 115 | 117 | 119 |
| Toodang töötaja kohta (ühikut aastas) | 1 631 | 1 707 | 1 807 | 2 023 | 2 025 |
| Indeks | 100 | 105 | 111 | 124 | 124 |

(145)

Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 6 % võrra. Arvestades tootmise märkimisväärset kasvu vaatlusalusel perioodil, võib töötajate arvu vähenemist selgitada asjaoluga, et ühe töötaja kohta arvestatud tootlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil koguni 24 % võrra.

Tööhõive

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Töötajate arv

1 981

1 871

1 784

1 838

1 871

Indeks

100

94

90

93

94

Palgakulud töötaja kohta (eurodes)

23 575

25 846

27 130

27 593

28 153

Indeks

100

110

115

117

119

Toodang töötaja kohta (ühikut aastas)

1 631

1 707

1 807

2 023

2 025

Indeks

100

105

111

124

124

| (146) | Samasugust suundumust võib täheldada kõigi ühenduse tootjate töötajate arvu osas – arv vähenes, kuid veelgi suuremal määral. Täpsed andmed on järgmised:










  Tööhõive | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 14 300 | 12 670 | 11 860 | 11 500 | 11 500 |
| Indeks | 100 | 88 | 83 | 80 | 80 |

(146)

Samasugust suundumust võib täheldada kõigi ühenduse tootjate töötajate arvu osas – arv vähenes, kuid veelgi suuremal määral. Täpsed andmed on järgmised:

Tööhõive

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Töötajate arv

14 300

12 670

11 860

11 500

11 500

Indeks

100

88

83

80

80

i)   Kasv

| (147) | Kokkuvõttes tuleb märkida, et kõigi ühenduse tootjate turuosa vähenes 16 protsendipunkti võrra, samas kui tarbimine kasvas 4 %, mis viitab selgelt tootjate kasvu puudumisele. |
| --- | --- |

(147)

Kokkuvõttes tuleb märkida, et kõigi ühenduse tootjate turuosa vähenes 16 protsendipunkti võrra, samas kui tarbimine kasvas 4 %, mis viitab selgelt tootjate kasvu puudumisele.

j)   Dumpingu ulatus ja varasemast dumpingust taastumine

| (148) | Võttes arvesse Vietnami ja Hiina impordimahtusid ja -hindu, ei saa uurimisperioodil kindlakstehtud tegeliku dumpingumarginaali (48,5 % Hiina puhul ning vahemikus 15,8–34,5 % Vietnami puhul) mõju ühenduse tootmisharule pidada tühiseks. Tuleks märkida, et Hiina puhul tuvastati kõrgem dumpingumarginaal kui esialgsel uurimisel. Lisaks tuleks märkida, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht on alates eelmisest uurimisest kasvanud. |
| --- | --- |

(148)

Võttes arvesse Vietnami ja Hiina impordimahtusid ja -hindu, ei saa uurimisperioodil kindlakstehtud tegeliku dumpingumarginaali (48,5 % Hiina puhul ning vahemikus 15,8–34,5 % Vietnami puhul) mõju ühenduse tootmisharule pidada tühiseks. Tuleks märkida, et Hiina puhul tuvastati kõrgem dumpingumarginaal kui esialgsel uurimisel. Lisaks tuleks märkida, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht on alates eelmisest uurimisest kasvanud.

| (149) | Ühenduse tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust eeldatud määral taastunud, mida näitab eelkõige müügihindade kahanemine, madal tasuvus ja tootmisvõimsuse rakendamise langus. Viimastel aastatel on tootmisharu olnud silmitsi Hiinast ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordi kasvuga, mis on takistanud selle eeldatavat taastumist. |
| --- | --- |

(149)

Ühenduse tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust eeldatud määral taastunud, mida näitab eelkõige müügihindade kahanemine, madal tasuvus ja tootmisvõimsuse rakendamise langus. Viimastel aastatel on tootmisharu olnud silmitsi Hiinast ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordi kasvuga, mis on takistanud selle eeldatavat taastumist.

8.   Järeldus kahju kohta

| (150) | Väärib märkimist, et ühe asjaomase riigi suhtes on meetmed juba kehtestatud. Kõnealused meetmed on kahjunäitajaid selgelt mõjutanud, seda eelkõige valimisse kuuluvate tootjate osas. Vaatamata ühenduse tootmise üldisele vähenemisele, on valimisse kuuluvad tootjad suutnud oma tootmismahu säilitada ning seda isegi tõsta. Valimisse kuuluvad tootjad on meetmete kehtivusest osaliselt kasu saanud, kuid dumpinguhinnaga import on kahandanud täiendava kasvu võimalusi. Hiinast pärit impordi suhtes meetmete kehtestamise järel on ühenduse tootmisharu jaoks muutunud samuti oluliseks negatiivseks teguriks Vietnamist pärit import. Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtestamise järel on valimisse kuuluvate tootjate olukord paranenud tootlikkuse, tootmise, tootmisvõimsuse, müügi ja turuosa poolest. Seda tuleb vaadelda kehtivate meetmete valguses. Samas on müügihinnad alanenud ning kasumitasemed on vaatamata müügi suurenemisele jäänud endiselt madalaks. Peale selle on varud kasvanud ning tööhõive vähenenud. Samas ei sea eelmärgitud positiivsed arengud kahtluse alla üldist kahjustavat olukorda, mis oleks kehtivate meetmeteta olnud veelgi halvem. Seda kinnitab asjaolu, et ühenduse tootjate üldine tulemuslikkus on negatiivne. Ühenduse kogutoodang on vähenenud 20 %, kogumüük on vähenenud 21 % ning kogu ühenduse tootmisharu turuosa on vähenenud 16 %. |
| --- | --- |

(150)

Väärib märkimist, et ühe asjaomase riigi suhtes on meetmed juba kehtestatud. Kõnealused meetmed on kahjunäitajaid selgelt mõjutanud, seda eelkõige valimisse kuuluvate tootjate osas. Vaatamata ühenduse tootmise üldisele vähenemisele, on valimisse kuuluvad tootjad suutnud oma tootmismahu säilitada ning seda isegi tõsta. Valimisse kuuluvad tootjad on meetmete kehtivusest osaliselt kasu saanud, kuid dumpinguhinnaga import on kahandanud täiendava kasvu võimalusi. Hiinast pärit impordi suhtes meetmete kehtestamise järel on ühenduse tootmisharu jaoks muutunud samuti oluliseks negatiivseks teguriks Vietnamist pärit import. Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtestamise järel on valimisse kuuluvate tootjate olukord paranenud tootlikkuse, tootmise, tootmisvõimsuse, müügi ja turuosa poolest. Seda tuleb vaadelda kehtivate meetmete valguses. Samas on müügihinnad alanenud ning kasumitasemed on vaatamata müügi suurenemisele jäänud endiselt madalaks. Peale selle on varud kasvanud ning tööhõive vähenenud. Samas ei sea eelmärgitud positiivsed arengud kahtluse alla üldist kahjustavat olukorda, mis oleks kehtivate meetmeteta olnud veelgi halvem. Seda kinnitab asjaolu, et ühenduse tootjate üldine tulemuslikkus on negatiivne. Ühenduse kogutoodang on vähenenud 20 %, kogumüük on vähenenud 21 % ning kogu ühenduse tootmisharu turuosa on vähenenud 16 %.

| (151) | Hiinast ja Vietnamist pärit impordi maht on märkimisväärselt kasvanud, nii absoluutnäitajate kui turuosa arvestuses. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurendasid kõnealuste riikide tootjad oma turuosa 10,3 protsendipunkti võrra. Lisaks on kaalutud keskmised impordihinnad vaatlusalusel perioodil oluliselt vähenenud, mille tulemuseks oli hinna allalöömise kõrge tase uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(151)

Hiinast ja Vietnamist pärit impordi maht on märkimisväärselt kasvanud, nii absoluutnäitajate kui turuosa arvestuses. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurendasid kõnealuste riikide tootjad oma turuosa 10,3 protsendipunkti võrra. Lisaks on kaalutud keskmised impordihinnad vaatlusalusel perioodil oluliselt vähenenud, mille tulemuseks oli hinna allalöömise kõrge tase uurimisperioodil.

| (152) | Sellele tuginedes järeldatakse, et ühenduse tootmisharu kui terviku majandusolukord on endiselt haavatav ning see on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(152)

Sellele tuginedes järeldatakse, et ühenduse tootmisharu kui terviku majandusolukord on endiselt haavatav ning see on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

| (153) | Nagu eespool järeldatud, erineb valimisse kuuluvaid ühenduse tootjaid kahjustav olukord mõnevõrra ühenduse tootjaid kahjustavast olukorrast tervikuna. Samas tuleks arvestada asjaoluga, et valimisse kuuluvate tootjate jalgrataste tootmis- ja müügimaht on kõige suurem ning nimetatud tootjad on mastaabisäästu tõttu suutnud dumpinguhinnaga impordist osaliselt taastuda. Vaatamata kõnealustele eelistele on valimisse kuuluvad tootjad endiselt haavatavas olukorras, mis peegeldab ühenduse tootmisharu olukorda tervikuna. |
| --- | --- |

(153)

Nagu eespool järeldatud, erineb valimisse kuuluvaid ühenduse tootjaid kahjustav olukord mõnevõrra ühenduse tootjaid kahjustavast olukorrast tervikuna. Samas tuleks arvestada asjaoluga, et valimisse kuuluvate tootjate jalgrataste tootmis- ja müügimaht on kõige suurem ning nimetatud tootjad on mastaabisäästu tõttu suutnud dumpinguhinnaga impordist osaliselt taastuda. Vaatamata kõnealustele eelistele on valimisse kuuluvad tootjad endiselt haavatavas olukorras, mis peegeldab ühenduse tootmisharu olukorda tervikuna.

E.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS NING DUMPINGU JA KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (154) | Hiinast pärit impordi asjus hinnati kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 ka seda, kas dumpingu ja kahju esialgsel uurimisel tuvastatud asjaolud on oluliselt muutunud ning kas nimetatud muutust võiks põhjendatult hinnata püsivaks. |
| --- | --- |

(154)

Hiinast pärit impordi asjus hinnati kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 ka seda, kas dumpingu ja kahju esialgsel uurimisel tuvastatud asjaolud on oluliselt muutunud ning kas nimetatud muutust võiks põhjendatult hinnata püsivaks.

| (155) | Võrreldes eelmise uurimise ja käesoleva uurimise vahel tuvastatud normaalväärtuseid ja ekspordihindu, on tehtud kindlaks, et võrreldavate mudelite puhul on keskmine normaalväärtus mõnevõrra kasvanud, samas kui keskmine ekspordihind on oluliselt langenud, tuues kaasa dumpinguhinnaga impordi kasvu. Hinnad, millega Hiina ekspordib teistele turgudele, on uurimistulemuste kohaselt üldiselt vastavuses ELi turule suunatud ekspordi hindadega. Ei esitatud tõendeid, mis viitaks Hiinast pärit madalate dumpinguhindadega ekspordi lõppemisele. Eelmärgitut arvesse võttes leitakse, et ei ole põhjust kahelda tuvastatud uue kõrgema taseme dumpingu püsivas iseloomus. |
| --- | --- |

(155)

Võrreldes eelmise uurimise ja käesoleva uurimise vahel tuvastatud normaalväärtuseid ja ekspordihindu, on tehtud kindlaks, et võrreldavate mudelite puhul on keskmine normaalväärtus mõnevõrra kasvanud, samas kui keskmine ekspordihind on oluliselt langenud, tuues kaasa dumpinguhinnaga impordi kasvu. Hinnad, millega Hiina ekspordib teistele turgudele, on uurimistulemuste kohaselt üldiselt vastavuses ELi turule suunatud ekspordi hindadega. Ei esitatud tõendeid, mis viitaks Hiinast pärit madalate dumpinguhindadega ekspordi lõppemisele. Eelmärgitut arvesse võttes leitakse, et ei ole põhjust kahelda tuvastatud uue kõrgema taseme dumpingu püsivas iseloomus.

| (156) | Vaatamata asjaolule, et valimisse kuuluvad tootjad taastusid teatud määral Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõjust, leiti samuti, et nad kandsid endiselt olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. Käesolevat järeldust kinnitab ühenduse tootmisharu kui terviku olukord (vt põhjendused 150–153). Uurimise käigus tuvastatud kahjumarginaalid on võrreldes esialgse uurimisega suurenenud, sest dumpinguhinnaga import on jätkuvalt olulisel määral ühenduse hindu alla löönud. Turustusvõrgu üksikasjaliku analüüsi tulemusel on tehtud kindlaks, et enamus valimisse kuuluvatest tootjatest toodavad peamiselt hulgimüüjatele müügiks. Kuna Hiina eksportivad tootjad konkureerivad üldjuhul samade hulgimüügikanalite pärast, on ühenduse tööstusharule avaldatud surve selles osas suur. Ei esitatud tõendeid selle kohta, et Hiina eksportivad tootjad lõpetaksid meetmete kehtivuse lõppemisel müügi nimetatud kanalite kaudu ning müüksid pigem vahendajate/jaemüüjate müügikanalite kaudu (mis moodustavad ligi 22 % valimisse kuuluvate tootjate kogumüügist). Võttes arvesse dumpingu suhtes tehtud järelduste püsivat laadi ja dumpinguhinnaga impordi mõju tasuvusele, järeldatakse, et kahju põhjustanud asjaolud on püsivad ning esialgsete meetmete kehtivuse lõppemine kutsuks tõenäoliselt esile kahju jätkumise. |
| --- | --- |

(156)

Vaatamata asjaolule, et valimisse kuuluvad tootjad taastusid teatud määral Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõjust, leiti samuti, et nad kandsid endiselt olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. Käesolevat järeldust kinnitab ühenduse tootmisharu kui terviku olukord (vt põhjendused 150–153). Uurimise käigus tuvastatud kahjumarginaalid on võrreldes esialgse uurimisega suurenenud, sest dumpinguhinnaga import on jätkuvalt olulisel määral ühenduse hindu alla löönud. Turustusvõrgu üksikasjaliku analüüsi tulemusel on tehtud kindlaks, et enamus valimisse kuuluvatest tootjatest toodavad peamiselt hulgimüüjatele müügiks. Kuna Hiina eksportivad tootjad konkureerivad üldjuhul samade hulgimüügikanalite pärast, on ühenduse tööstusharule avaldatud surve selles osas suur. Ei esitatud tõendeid selle kohta, et Hiina eksportivad tootjad lõpetaksid meetmete kehtivuse lõppemisel müügi nimetatud kanalite kaudu ning müüksid pigem vahendajate/jaemüüjate müügikanalite kaudu (mis moodustavad ligi 22 % valimisse kuuluvate tootjate kogumüügist). Võttes arvesse dumpingu suhtes tehtud järelduste püsivat laadi ja dumpinguhinnaga impordi mõju tasuvusele, järeldatakse, et kahju põhjustanud asjaolud on püsivad ning esialgsete meetmete kehtivuse lõppemine kutsuks tõenäoliselt esile kahju jätkumise.

| (157) | Lisaks uuriti, kui tõenäoline oleks dumpingu jätkumine Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivuse lõppedes. Vastavalt kaebusele ja Hiina eksportijate esitatud teabele on tehtud kindlaks, et Hiina tootmisvõimsus on üle 80 000 000 jalgratta aastas. Hiinas toodetakse aastas ligi 66 000 000 jalgratast ning selle riigisisene nõudlus on ligi 22 000 000 jalgratast. Hiinast pärit jalgrattaid müüakse peamistel turgudel üle kogu maailma ning ligi 96 % Ameerika Ühendriikide tarbimisest moodustavad Hiinast pärit jalgrattad. See viitab Hiina jalgrattatööstuse ekspordile suunatusele ning seega ka ühendusse suunduva ekspordi tõenäolisele jätkumisele. |
| --- | --- |

(157)

Lisaks uuriti, kui tõenäoline oleks dumpingu jätkumine Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivuse lõppedes. Vastavalt kaebusele ja Hiina eksportijate esitatud teabele on tehtud kindlaks, et Hiina tootmisvõimsus on üle 80 000 000 jalgratta aastas. Hiinas toodetakse aastas ligi 66 000 000 jalgratast ning selle riigisisene nõudlus on ligi 22 000 000 jalgratast. Hiinast pärit jalgrattaid müüakse peamistel turgudel üle kogu maailma ning ligi 96 % Ameerika Ühendriikide tarbimisest moodustavad Hiinast pärit jalgrattad. See viitab Hiina jalgrattatööstuse ekspordile suunatusele ning seega ka ühendusse suunduva ekspordi tõenäolisele jätkumisele.

| (158) | Tuvastati, et uurimisperioodil imporditi vaatlusalust toodet ühenduse turule endiselt dumpinguhindadega põhjendused 90–97. Seepärast olid vaatlusaluse toote dumpingumarginaalid tunduvalt kõrgemad kui esialgsel uurimisel tuvastatud dumpingumarginaalid. Alates eelmise uurimise järel kehtestatud meetmetest on Hiina jätkuvalt müünud ühendusse jalgrattaid dumpinguhindadega. Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas dumpinguhinnaga impordi maht 472 % ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad vähenesid 22 %. Nagu eespool põhjenduses 157 viidatud, on Hiina eksportijatel kasutamata tootmisvõimsusi, mis on kokku peaaegu sama suur kui ühenduse kogutarbimine. Tuleks samuti meenutada, et enne esialgsete dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist imporditi Hiinast dumpinguhinnaga ligi 2,5 miljonit jalgratast, mis moodustas tollal ligi 15 % ühenduse turuosast. Nimetatu viitab tõenäosusele, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel jõuaks Hiina import sama suures või veel suuremas mahus taas turule. Võttes arvesse, et käesoleval uurimisel tuvastatud dumpingu kõrget taset peetakse püsivaks, toimuks kõnealune import tõenäoliselt dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(158)

Tuvastati, et uurimisperioodil imporditi vaatlusalust toodet ühenduse turule endiselt dumpinguhindadega põhjendused 90–97. Seepärast olid vaatlusaluse toote dumpingumarginaalid tunduvalt kõrgemad kui esialgsel uurimisel tuvastatud dumpingumarginaalid. Alates eelmise uurimise järel kehtestatud meetmetest on Hiina jätkuvalt müünud ühendusse jalgrattaid dumpinguhindadega. Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas dumpinguhinnaga impordi maht 472 % ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad vähenesid 22 %. Nagu eespool põhjenduses 157 viidatud, on Hiina eksportijatel kasutamata tootmisvõimsusi, mis on kokku peaaegu sama suur kui ühenduse kogutarbimine. Tuleks samuti meenutada, et enne esialgsete dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist imporditi Hiinast dumpinguhinnaga ligi 2,5 miljonit jalgratast, mis moodustas tollal ligi 15 % ühenduse turuosast. Nimetatu viitab tõenäosusele, et dumpinguvastaste meetmete puudumisel jõuaks Hiina import sama suures või veel suuremas mahus taas turule. Võttes arvesse, et käesoleval uurimisel tuvastatud dumpingu kõrget taset peetakse püsivaks, toimuks kõnealune import tõenäoliselt dumpinguhindadega.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (159) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustas asjaomane dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti muid teadaolevaid tegureid peale dumpinguhinnaga impordi, mis oleks võinud samuti ühenduse tootmisharu kahjustada, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju ekslikku seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(159)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuriti, kas ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustas asjaomane dumpinguhinnaga import. Lisaks kontrolliti muid teadaolevaid tegureid peale dumpinguhinnaga impordi, mis oleks võinud samuti ühenduse tootmisharu kahjustada, et vältida kõnealuste tegurite põhjustatud kahju ekslikku seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (160) | Vaatamata Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatele meetmetele on Hiina eksportivad tootjad suurendanud enda turuosa märkimisväärselt, 0,73 %-lt 4,07 %ni. Hiinast ja Vietnamist pärit impordi ühendatud turuosa ühenduses on kasvanud vaatlusalusel perioodil 2,50 %-lt 12,77 %ni. Kõnealuste riikide turuosa kasvas enam kui 10 protsendipunkti võrra, kuigi tarbimine oli 2000. aastast uurimisperioodini üldiselt stabiilne. |
| --- | --- |

(160)

Vaatamata Hiinast pärit impordi suhtes kehtivatele meetmetele on Hiina eksportivad tootjad suurendanud enda turuosa märkimisväärselt, 0,73 %-lt 4,07 %ni. Hiinast ja Vietnamist pärit impordi ühendatud turuosa ühenduses on kasvanud vaatlusalusel perioodil 2,50 %-lt 12,77 %ni. Kõnealuste riikide turuosa kasvas enam kui 10 protsendipunkti võrra, kuigi tarbimine oli 2000. aastast uurimisperioodini üldiselt stabiilne.

| (161) | Kuigi samal ajal õnnestus valimisse kuuluvatel ühenduse tootjatel oma tootmist suurendada, vähenes ühenduse kogutoodang sel perioodil 20 %. Nagu nähtus põhjenduses 128, on selle põhjuseks mitmete muude ühenduse tootjate tegevuse lõpetamine või tootmise vähendamine. Kõigi ühenduse tootjate kogumüük on 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenenud 21 % võrra (ehk 16 protsendipunkti võrra), kuigi valimisse kuuluvad tootjad on suutnud oma turuosa 2 protsendipunkti võrra suurendada. Peale selle on muudest riikidest peale Hiina ja Vietnami pärit impordi turuosa kasvanud, nagu näha põhjenduse 166 tabelist, kuigi vaid 7 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(161)

Kuigi samal ajal õnnestus valimisse kuuluvatel ühenduse tootjatel oma tootmist suurendada, vähenes ühenduse kogutoodang sel perioodil 20 %. Nagu nähtus põhjenduses 128, on selle põhjuseks mitmete muude ühenduse tootjate tegevuse lõpetamine või tootmise vähendamine. Kõigi ühenduse tootjate kogumüük on 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenenud 21 % võrra (ehk 16 protsendipunkti võrra), kuigi valimisse kuuluvad tootjad on suutnud oma turuosa 2 protsendipunkti võrra suurendada. Peale selle on muudest riikidest peale Hiina ja Vietnami pärit impordi turuosa kasvanud, nagu näha põhjenduse 166 tabelist, kuigi vaid 7 protsendipunkti võrra.

| (162) | Seega, kuigi valimisse kuuluvad ühenduse tootjad on suutnud tegevust jätkata ning isegi oma turuosa mõnevõrra suurendada, on ülejäänud ühenduse tootjad viimaste aastate jooksul turuosa kaotanud ning tegevuse lõpetanud või on olnud sunnitud dumpinguhinnaga impordi avaldatud surve tõttu oma tootmist suurel määral vähendama. Kõnealune surve on olnud kahesugune: (i) müügimahu seisukohalt, sest nagu märgitud põhjenduses 160, on dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvanud enam kui 10 protsendipunkti võrra, samal ajal kui (ii) müügihinnad on jätkuvalt langenud ning löönud ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla. |
| --- | --- |

(162)

Seega, kuigi valimisse kuuluvad ühenduse tootjad on suutnud tegevust jätkata ning isegi oma turuosa mõnevõrra suurendada, on ülejäänud ühenduse tootjad viimaste aastate jooksul turuosa kaotanud ning tegevuse lõpetanud või on olnud sunnitud dumpinguhinnaga impordi avaldatud surve tõttu oma tootmist suurel määral vähendama. Kõnealune surve on olnud kahesugune: (i) müügimahu seisukohalt, sest nagu märgitud põhjenduses 160, on dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvanud enam kui 10 protsendipunkti võrra, samal ajal kui (ii) müügihinnad on jätkuvalt langenud ning löönud ühenduse tootmisharu hinnad oluliselt alla.

| (163) | Valimisse kuuluvate tootjate kasum veidi kasvas tulenevalt suhteliselt stabiilsetest hindadest (mida lähtuvalt kuludest mõnevõrra alandati), kuid siiski mitte meetmete kehtestamise järel eeldatud määral. Siiski jäi seoses Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordiga saamata kasum, mida võiks saada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(163)

Valimisse kuuluvate tootjate kasum veidi kasvas tulenevalt suhteliselt stabiilsetest hindadest (mida lähtuvalt kuludest mõnevõrra alandati), kuid siiski mitte meetmete kehtestamise järel eeldatud määral. Siiski jäi seoses Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisega ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordiga saamata kasum, mida võiks saada dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (164) | Seega järeldatakse, et vaatlusalune import, mille maht ja turuosa suurenesid 2000. aastast alates ning mis toimus väga madalate hindade ja dumpinguhindadega, avaldas ühenduse tootmisharule survet, mis mängis määravat rolli selle praeguse ohualti majandusolukorra tekkimisel. |
| --- | --- |

(164)

Seega järeldatakse, et vaatlusalune import, mille maht ja turuosa suurenesid 2000. aastast alates ning mis toimus väga madalate hindade ja dumpinguhindadega, avaldas ühenduse tootmisharule survet, mis mängis määravat rolli selle praeguse ohualti majandusolukorra tekkimisel.

3.   Muude tegurite mõju

| (165) | Ühenduse tootmisharu võis kahjustada ka muudest kolmandatest riikidest pärit import. Mitmed Hiinast ja Vietnamist pärit isikud on samuti väitnud, et muudest kolmandatest riikidest pärit import on oluliselt kasvanud ning seda ühenduse tootmisharu hindadest madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(165)

Ühenduse tootmisharu võis kahjustada ka muudest kolmandatest riikidest pärit import. Mitmed Hiinast ja Vietnamist pärit isikud on samuti väitnud, et muudest kolmandatest riikidest pärit import on oluliselt kasvanud ning seda ühenduse tootmisharu hindadest madalamate hindadega.

| (166) | Eurostati andmete põhjal kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit import 5 193 000 ühikult 2000. aastal 6 423 000 ühikuni uurimisperioodil, kasvades ühtekokku 24 %. Vaatlusalusel perioodil kasvas kõnealuse impordi turuosa 29 %-lt 36 %ni. Kuid nagu on märgitud põhjenduses 121, ei arvesta Eurostati hinnad iga riigi erineva tootevalikuga ning seega kasutatakse hinnasuundumuste väljendamiseks ainult indekseid. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi tootevalik on teadmata, ei ole alljärgnevalt esitatud impordihindu ühenduse tootmisharu hindadega otstarbekas võrrelda. Vaatamata sellele koguti impordi kohta mõningast lisateavet neist riikidest, kust pärineb suurem osa ülejäänud jalgrataste impordist. Täpsed andmed on järgmised: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik tooteliigid | Ühikud
  ‘000 | Turuosa | Hind

  EUR/ühik | Ühikud
  ‘000 | Turuosa | Hind

  EUR/ühik | Ühikud
  ‘000 | Turuosa | Hind

  EUR/ühik | Ühikud
  ‘000 | Turuosa | Hind

  EUR/ühik | Ühikud
  ‘000 | Turuosa | Hind

  EUR/ühik |
| Taiwan | 2 520 | 14,5 % | | 1 894 | 12,4 % | | 2 106 | 13,4 % | | 2 052 | 11,8 % | | 2 106 | 11,6 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 75 | 86 | 100 | 84 | 92 | 79 | 81 | 81 | 74 | 84 | 80 | 73 |
| India | 309 | 1,8 % | | 210 | 1,4 % | | 169 | 1,1 % | | 130 | 0,7 % | | 130 | 0,7 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 68 | 77 | 97 | 55 | 61 | 78 | 42 | 38 | 68 | 42 | 38 | 65 |
| Tai | 41 | 0,2 % | | 43 | 0,3 % | | 181 | 1,2 % | | 333 | 1,9 % | | 375 | 2,0 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 103 | 150 | 114 | 434 | 600 | 93 | 800 | 950 | 86 | 900 | 1 000 | 85 |
| Indoneesia | 104 | 0,6 % | | 82 | 0,5 % | | 87 | 0,5 % | | 222 | 1,3 % | | 241 | 1,3 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 79 | 83 | 97 | 83 | 83 | 91 | 213 | 216 | 69 | 231 | 216 | 68 |
| Filipiinid | 470 | 2,7 % | | 399 | 2,6 % | | 539 | 3,4 % | | 631 | 3,6 % | | 662 | 3,7 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 85 | 96 | 88 | 115 | 126 | 73 | 134 | 133 | 63 | 141 | 137 | 62 |
| Poola | 540 | 3,1 % | | 522 | 3,4 % | | 620 | 3,9 % | | 772 | 4,4 % | | 830 | 4,6 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 97 | 109 | 109 | 115 | 125 | 122 | 143 | 142 | 111 | 154 | 148 | 113 |
| Bangladesh | 157 | 0,9 % | | 189 | 1,2 % | | 273 | 1,7 % | | 382 | 2,2 % | | 423 | 2,3 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 120 | 133 | 92 | 174 | 188 | 73 | 243 | 244 | 58 | 270 | 255 | 59 |
| Leedu | 237 | 1,3 % | | 284 | 1,8 % | | 298 | 1,9 % | | 336 | 1,9 % | | 336 | 1,8 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 120 | 138 | 103 | 126 | 146 | 101 | 142 | 146 | 86 | 142 | 138 | 86 |
| Tšehhi Vabariik | 297 | 1,7 % | | 253 | 1,6 % | | 189 | 1,2 % | | 235 | 1,3 % | | 220 | 1,2 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 85 | 94 | 98 | 64 | 70 | 112 | 79 | 76 | 139 | 74 | 70 | 145 |
| Türgi | 67 | 0,4 % | | 77 | 0,5 % | | 97 | 0,6 % | | 160 | 0,9 % | | 203 | 1,1 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 114 | 125 | 100 | 145 | 150 | 94 | 237 | 225 | 76 | 301 | 275 | 74 |
| Muud riigid | 450 | 2,6 % | | 402 | 2,6 % | | 630 | 4,0 % | | 815 | 4,7 % | | 906 | 5,0 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 89 | 100 | 98 | 140 | 154 | 83 | 181 | 181 | 51 | 201 | 192 | 51 |
| KOKKU | 5 193 | 29 % | | 4 354 | 28 % | | 5 194 | 33 % | | 6 073 | 35 % | | 6 423 | 36 % | |
| Indekseeritud | 100 | 100 | 100 | 84 | 97 | 98 | 100 | 114 | 84 | 117 | 121 | 70 | 124 | 124 | 70 |

(166)

Eurostati andmete põhjal kasvas muudest kolmandatest riikidest pärit import 5 193 000 ühikult 2000. aastal 6 423 000 ühikuni uurimisperioodil, kasvades ühtekokku 24 %. Vaatlusalusel perioodil kasvas kõnealuse impordi turuosa 29 %-lt 36 %ni. Kuid nagu on märgitud põhjenduses 121, ei arvesta Eurostati hinnad iga riigi erineva tootevalikuga ning seega kasutatakse hinnasuundumuste väljendamiseks ainult indekseid. Kuna muudest kolmandatest riikidest pärit impordi tootevalik on teadmata, ei ole alljärgnevalt esitatud impordihindu ühenduse tootmisharu hindadega otstarbekas võrrelda. Vaatamata sellele koguti impordi kohta mõningast lisateavet neist riikidest, kust pärineb suurem osa ülejäänud jalgrataste impordist. Täpsed andmed on järgmised:

2000

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Kõik tooteliigid

Ühikud

‘000

Turuosa

Hind

EUR/ühik

Ühikud

‘000

Turuosa

Hind

EUR/ühik

Ühikud

‘000

Turuosa

Hind

EUR/ühik

Ühikud

‘000

Turuosa

Hind

EUR/ühik

Ühikud

‘000

Turuosa

Hind

EUR/ühik

Taiwan

2 520

14,5 %

1 894

12,4 %

2 106

13,4 %

2 052

11,8 %

2 106

11,6 %

Indekseeritud

100

100

100

75

86

100

84

92

79

81

81

74

84

80

73

India

309

1,8 %

210

1,4 %

169

1,1 %

130

0,7 %

130

0,7 %

Indekseeritud

100

100

100

68

77

97

55

61

78

42

38

68

42

38

65

Tai

41

0,2 %

43

0,3 %

181

1,2 %

333

1,9 %

375

2,0 %

Indekseeritud

100

100

100

103

150

114

434

600

93

800

950

86

900

1 000

85

Indoneesia

104

0,6 %

82

0,5 %

87

0,5 %

222

1,3 %

241

1,3 %

Indekseeritud

100

100

100

79

83

97

83

83

91

213

216

69

231

216

68

Filipiinid

470

2,7 %

399

2,6 %

539

3,4 %

631

3,6 %

662

3,7 %

Indekseeritud

100

100

100

85

96

88

115

126

73

134

133

63

141

137

62

Poola

540

3,1 %

522

3,4 %

620

3,9 %

772

4,4 %

830

4,6 %

Indekseeritud

100

100

100

97

109

109

115

125

122

143

142

111

154

148

113

Bangladesh

157

0,9 %

189

1,2 %

273

1,7 %

382

2,2 %

423

2,3 %

Indekseeritud

100

100

100

120

133

92

174

188

73

243

244

58

270

255

59

Leedu

237

1,3 %

284

1,8 %

298

1,9 %

336

1,9 %

336

1,8 %

Indekseeritud

100

100

100

120

138

103

126

146

101

142

146

86

142

138

86

Tšehhi Vabariik

297

1,7 %

253

1,6 %

189

1,2 %

235

1,3 %

220

1,2 %

Indekseeritud

100

100

100

85

94

98

64

70

112

79

76

139

74

70

145

Türgi

67

0,4 %

77

0,5 %

97

0,6 %

160

0,9 %

203

1,1 %

Indekseeritud

100

100

100

114

125

100

145

150

94

237

225

76

301

275

74

Muud riigid

450

2,6 %

402

2,6 %

630

4,0 %

815

4,7 %

906

5,0 %

Indekseeritud

100

100

100

89

100

98

140

154

83

181

181

51

201

192

51

KOKKU

5 193

29 %

4 354

28 %

5 194

33 %

6 073

35 %

6 423

36 %

Indekseeritud

100

100

100

84

97

98

100

114

84

117

121

70

124

124

70

| (167) | Taiwanist pärit impordi turuosa oli uurimisperioodil 11,6 %, mis on enam kui 2 000 000 ühikut. Taiwanist pärit impordi maht on tunduvalt suurem kui mis tahes kolmandast allikast pärit import. Samas vähenes kõnealuse riigi tootjate turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul 20 % võrra. Peale selle on Taiwanist pärit jalgrataste import suunatud kallima hinnaga toodete turule. Taotluse esitaja saadetud tõendite põhjal toimunud mudelite võrdlusest selgus, et Taiwanist pärit impordi hinnad on kõrgemad kui ühenduse tootmisharu toodetud samasuguste mudelite hinnad. |
| --- | --- |

(167)

Taiwanist pärit impordi turuosa oli uurimisperioodil 11,6 %, mis on enam kui 2 000 000 ühikut. Taiwanist pärit impordi maht on tunduvalt suurem kui mis tahes kolmandast allikast pärit import. Samas vähenes kõnealuse riigi tootjate turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul 20 % võrra. Peale selle on Taiwanist pärit jalgrataste import suunatud kallima hinnaga toodete turule. Taotluse esitaja saadetud tõendite põhjal toimunud mudelite võrdlusest selgus, et Taiwanist pärit impordi hinnad on kõrgemad kui ühenduse tootmisharu toodetud samasuguste mudelite hinnad.

| (168) | Taist pärit import on vaatlusalusel perioodil kasvanud ning kõnealuse riigi tootjate turuosa on suurenenud, olles uurimisperioodil 2,0 %. Siiski võttes arvesse, et i) kõnealuse riigi tootjate impordimaht oli algselt väga väike, ning et ii) nende turuosa on Hiina ja Vietnamiga võrreldes endiselt väga väike, järeldatakse, et kõnealune import ei saa olla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(168)

Taist pärit import on vaatlusalusel perioodil kasvanud ning kõnealuse riigi tootjate turuosa on suurenenud, olles uurimisperioodil 2,0 %. Siiski võttes arvesse, et i) kõnealuse riigi tootjate impordimaht oli algselt väga väike, ning et ii) nende turuosa on Hiina ja Vietnamiga võrreldes endiselt väga väike, järeldatakse, et kõnealune import ei saa olla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks.

| (169) | Filipiinidelt pärit import on kasvanud vaatlusalusel perioodil 41 %. Uurimisperioodil oli nende turuosa 3,7 %. Samas uurib praegu Filipiinidelt pärit importi OLAF (Euroopa Pettusevastase Võitluse Amet), et kontrollida võimalikku valeandmete esitamist kaupade päritolu deklareerimisel. Antud olukorras ei ole võimalik järeldada, kas Filipiinidelt pärinevana deklareeritud import tekitab ühenduse tootmisharule kahju või mitte. |
| --- | --- |

(169)

Filipiinidelt pärit import on kasvanud vaatlusalusel perioodil 41 %. Uurimisperioodil oli nende turuosa 3,7 %. Samas uurib praegu Filipiinidelt pärit importi OLAF (Euroopa Pettusevastase Võitluse Amet), et kontrollida võimalikku valeandmete esitamist kaupade päritolu deklareerimisel. Antud olukorras ei ole võimalik järeldada, kas Filipiinidelt pärinevana deklareeritud import tekitab ühenduse tootmisharule kahju või mitte.

| (170) | Bangladeshist pärit import on kasvanud vaatlusalusel perioodil 170 % ning uurimisperioodil oli nende turuosa 2,3 %. Kuid võttes arvesse, et i) kõnealuse riigi tootjate impordimaht oli algselt väga väike, ning et ii) nende turuosa on Hiina ja Vietnamiga võrreldes endiselt väga väike, järeldatakse, et kõnealune import ei saa olla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(170)

Bangladeshist pärit import on kasvanud vaatlusalusel perioodil 170 % ning uurimisperioodil oli nende turuosa 2,3 %. Kuid võttes arvesse, et i) kõnealuse riigi tootjate impordimaht oli algselt väga väike, ning et ii) nende turuosa on Hiina ja Vietnamiga võrreldes endiselt väga väike, järeldatakse, et kõnealune import ei saa olla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks.

| (171) | Pärast lõplike järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et teatavatest kolmandatest riikidest (täpsemalt Bangladeshist, Filipiinidelt ja Taist) pärit import oli sarnaselt Vietnamist pärit impordi kasvule märkimisväärselt kasvanud, ning et nende turuosa ei olnud väheoluline. Nad väitsid, et neil põhjustel oleks ka nimetatud riikide suhtes tulnud algatada menetlus ning et vastasel korral toimiks nõukogu diskrimineerivalt. Lisaks põhjendustes 168–170 nimetatule tuleks selles osas märkida, et nimetatud kolmest riigist pärit import on suurenenud palju väiksemal määral kui Hiinast ja Vietnamist pärit import. Eeltoodust ning põhjendustes 168–170 nimetatust tulenevalt lükati vastuväide tagasi. |
| --- | --- |

(171)

Pärast lõplike järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et teatavatest kolmandatest riikidest (täpsemalt Bangladeshist, Filipiinidelt ja Taist) pärit import oli sarnaselt Vietnamist pärit impordi kasvule märkimisväärselt kasvanud, ning et nende turuosa ei olnud väheoluline. Nad väitsid, et neil põhjustel oleks ka nimetatud riikide suhtes tulnud algatada menetlus ning et vastasel korral toimiks nõukogu diskrimineerivalt. Lisaks põhjendustes 168–170 nimetatule tuleks selles osas märkida, et nimetatud kolmest riigist pärit import on suurenenud palju väiksemal määral kui Hiinast ja Vietnamist pärit import. Eeltoodust ning põhjendustes 168–170 nimetatust tulenevalt lükati vastuväide tagasi.

| (172) | Poola ja Leedu, kes kuuluvad alates 2004. aasta 1. maist Euroopa Liidu liikmesriikide hulka, on suurendanud oma importi vaatlusalusel perioodil vastavalt 54 % ja 42 %. Samas tuleks märkida, et Poolast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 13 %. Poola oli üks kahest riigist (teine oli Tšehhi Vabariik), mille puhul täheldati hindade tõusu. Leedust pärit impordi osakaal on Hiina ja Vietnamiga võrreldes väga väike. Seega järeldatakse, et lähtuvalt kõnealuse impordi hindadest ja mahust ei saanud see avaldada märkimisväärset negatiivset mõju ühenduse tootmisharu kahjustavale olukorrale. |
| --- | --- |

(172)

Poola ja Leedu, kes kuuluvad alates 2004. aasta 1. maist Euroopa Liidu liikmesriikide hulka, on suurendanud oma importi vaatlusalusel perioodil vastavalt 54 % ja 42 %. Samas tuleks märkida, et Poolast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 13 %. Poola oli üks kahest riigist (teine oli Tšehhi Vabariik), mille puhul täheldati hindade tõusu. Leedust pärit impordi osakaal on Hiina ja Vietnamiga võrreldes väga väike. Seega järeldatakse, et lähtuvalt kõnealuse impordi hindadest ja mahust ei saanud see avaldada märkimisväärset negatiivset mõju ühenduse tootmisharu kahjustavale olukorrale.

4.   Tarbimise muutumine

| (173) | Nagu nimetatud põhjenduses 107, kasvas tarbimine 2000. aastast uurimisperioodini 4 % võrra. Seega ei saa see olla kahju põhjus. |
| --- | --- |

(173)

Nagu nimetatud põhjenduses 107, kasvas tarbimine 2000. aastast uurimisperioodini 4 % võrra. Seega ei saa see olla kahju põhjus.

5.   Valimist välja jäänud ühenduse tootjad

| (174) | Nagu nähtub eeltoodud põhjendustest 128 ja 132, on ühenduse tootjate toodang ja müük üldiselt vähenenud. See viitab asjaolule, et ühenduse tootjad on samasuguses või veel halvemas olukorras kui valimisse kuuluvad tootjad, st et nad on dumpinguhinnaga impordi tõttu kahju kannatanud. Seega ei saa järeldada, et muud ühenduse tootjad oleksid tekitanud olulist kahju valimisse kuuluvatele tootjatele. |
| --- | --- |

(174)

Nagu nähtub eeltoodud põhjendustest 128 ja 132, on ühenduse tootjate toodang ja müük üldiselt vähenenud. See viitab asjaolule, et ühenduse tootjad on samasuguses või veel halvemas olukorras kui valimisse kuuluvad tootjad, st et nad on dumpinguhinnaga impordi tõttu kahju kannatanud. Seega ei saa järeldada, et muud ühenduse tootjad oleksid tekitanud olulist kahju valimisse kuuluvatele tootjatele.

6.   Valuutakursside kõikumine

| (175) | Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et hindu oleks tulnud kohandada vastavalt valuutakursside kõikumisele, sest Hiina jüaan on seotud USA dollari vahetuskursiga, ning uurimisperioodi jooksul langes viimane oluliselt võrreldes euroga. Kuigi prima facie ei saa välistada, et euro kallinemine võrreldes USA dollariga võis soodustada vaatlusaluse toote importi, ei saa käesoleval juhul käsitleda seda siiski põhjusliku tegurina, sest valuutakursside kõikumine ei avaldanud mingit mõju muudest riikidest ühendusse suunduvale impordile. Lisaks märgitakse, et põhjusliku seose analüüsimisel lähtutakse küsimusest, kas dumpinguhinnaga import, st kõnealuse impordi maht ja hinnad on tekitanud kahju. Hiina eksportijate väide üritab selgitada pigem seda, miks dumpinguhinnaga import on teatud hinnatasemega. Põhjuslike seoste kontekstis ei ole küsimus dumpinguhindadega impordi hinnataseme põhjuste kohta siiski asjakohane. |
| --- | --- |

(175)

Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis üks Hiina eksportiv tootja, et hindu oleks tulnud kohandada vastavalt valuutakursside kõikumisele, sest Hiina jüaan on seotud USA dollari vahetuskursiga, ning uurimisperioodi jooksul langes viimane oluliselt võrreldes euroga. Kuigi prima facie ei saa välistada, et euro kallinemine võrreldes USA dollariga võis soodustada vaatlusaluse toote importi, ei saa käesoleval juhul käsitleda seda siiski põhjusliku tegurina, sest valuutakursside kõikumine ei avaldanud mingit mõju muudest riikidest ühendusse suunduvale impordile. Lisaks märgitakse, et põhjusliku seose analüüsimisel lähtutakse küsimusest, kas dumpinguhinnaga import, st kõnealuse impordi maht ja hinnad on tekitanud kahju. Hiina eksportijate väide üritab selgitada pigem seda, miks dumpinguhinnaga import on teatud hinnatasemega. Põhjuslike seoste kontekstis ei ole küsimus dumpinguhindadega impordi hinnataseme põhjuste kohta siiski asjakohane.

7.   Järeldus

| (176) | Leiti, et Hiinast ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga import alandas uurimisperioodil oluliselt ühenduse tootmisharu hindasid. Kõnealuse impordi suurem osakaal turul, mida võib järeldada nende turuosa kasvust, langeb ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu majandusolukorra halvenemisega (vt põhjendused 150–153 eespool). Seega järeldatakse, et nimetatud kahest riigist pärit impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos. Ka muudest riikidest pärit impordi turuosa on suurenenud, kuid tunduvalt väiksemal määral kui Hiinast ja Vietnamis pärit impordi turuosa. Nende muude kolmandate riikide seast, kust imporditakse ühendusse jalgrattaid, oli uurimisperioodil kõige suurem Taiwani impordimaht. Samas on Taiwani turuosa vähenenud ning uurimisperioodi jooksul ei müünud nad oma toodangut ühenduse tootmisharu hindadest odavamalt. Seega ei saa Taiwanist pärit import olla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks. Muudest kolmandatest riikidest peale Taiwani pärit impordi turuosa on samuti kasvanud, kuid siiski väiksemal määral kui Hiinast ja Vietnamist pärit impordi turuosa. Nagu eespool põhjenduses 166 selgitatud, ei olnud võimalik määrata, kas kõnealuse impordi hinnad on madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad, mistõttu leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, eelkõige arvestades selle mahtu ja turuosa, ei saanud avaldada märkimisväärset mõju ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule. |
| --- | --- |

(176)

Leiti, et Hiinast ja Vietnamist pärit dumpinguhinnaga import alandas uurimisperioodil oluliselt ühenduse tootmisharu hindasid. Kõnealuse impordi suurem osakaal turul, mida võib järeldada nende turuosa kasvust, langeb ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu majandusolukorra halvenemisega (vt põhjendused 150–153 eespool). Seega järeldatakse, et nimetatud kahest riigist pärit impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos. Ka muudest riikidest pärit impordi turuosa on suurenenud, kuid tunduvalt väiksemal määral kui Hiinast ja Vietnamis pärit impordi turuosa. Nende muude kolmandate riikide seast, kust imporditakse ühendusse jalgrattaid, oli uurimisperioodil kõige suurem Taiwani impordimaht. Samas on Taiwani turuosa vähenenud ning uurimisperioodi jooksul ei müünud nad oma toodangut ühenduse tootmisharu hindadest odavamalt. Seega ei saa Taiwanist pärit import olla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks. Muudest kolmandatest riikidest peale Taiwani pärit impordi turuosa on samuti kasvanud, kuid siiski väiksemal määral kui Hiinast ja Vietnamist pärit impordi turuosa. Nagu eespool põhjenduses 166 selgitatud, ei olnud võimalik määrata, kas kõnealuse impordi hinnad on madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad, mistõttu leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, eelkõige arvestades selle mahtu ja turuosa, ei saanud avaldada märkimisväärset mõju ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (177) | Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 on uuritud, kas vaatamata järeldustele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mille põhjal võiks järeldada, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine Hiinast pärit impordi suhtes või dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Vietnamist pärit impordi suhtes ei ole ühenduse huvides. Selleks kaaluti võimalike meetmete mõju kõigile asjassepuutuvatele isikutele ning samuti meetmete kehtestamata jätmise või säilitamise tagajärgi. Siinkohal tuleks samuti meenutada, et eelmise Hiinast pärit importi käsitlenud uurimise puhul leiti, et meetmete kehtestamine ei olnud ühenduse huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(177)

Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 on uuritud, kas vaatamata järeldustele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mille põhjal võiks järeldada, et dumpinguvastaste meetmete säilitamine Hiinast pärit impordi suhtes või dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Vietnamist pärit impordi suhtes ei ole ühenduse huvides. Selleks kaaluti võimalike meetmete mõju kõigile asjassepuutuvatele isikutele ning samuti meetmete kehtestamata jätmise või säilitamise tagajärgi. Siinkohal tuleks samuti meenutada, et eelmise Hiinast pärit importi käsitlenud uurimise puhul leiti, et meetmete kehtestamine ei olnud ühenduse huvidega vastuolus.

| (178) | Komisjon saatis importijatele küsimustikud, kuid ei saanud neile vastuseid seoses Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse algatamisega. Vietnami suhtes algatatud menetluse asjus sai komisjon vastused kolmelt importijalt. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon saatis importijatele küsimustikud, kuid ei saanud neile vastuseid seoses Hiinast pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtivuse pikendamise kontrollmenetluse algatamisega. Vietnami suhtes algatatud menetluse asjus sai komisjon vastused kolmelt importijalt.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (179) | Siinkohal meenutatakse, et lähtuvalt põhjenduses 150 ja järgnevates põhjendustes esitatust, on ühenduse tootmisharu kandnud olulist kahju. Pärast meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi suhtes on ühenduse tootmisharu suutnud osaliselt taastuda. Siiski, tulenevalt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi jätkumisest ning Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordi esiletõusust, mis eelmisel uurimisel kahju ei põhjustanud, ei ole ühenduse tootmisharu kahjustavast olukorrast täielikult taastunud ning selle finantsolukord ei ole jõudnud rahuldavale tasemele. |
| --- | --- |

(179)

Siinkohal meenutatakse, et lähtuvalt põhjenduses 150 ja järgnevates põhjendustes esitatust, on ühenduse tootmisharu kandnud olulist kahju. Pärast meetmete kehtestamist Hiinast pärit impordi suhtes on ühenduse tootmisharu suutnud osaliselt taastuda. Siiski, tulenevalt Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi jätkumisest ning Vietnamist pärit dumpinguhinnaga impordi esiletõusust, mis eelmisel uurimisel kahju ei põhjustanud, ei ole ühenduse tootmisharu kahjustavast olukorrast täielikult taastunud ning selle finantsolukord ei ole jõudnud rahuldavale tasemele.

| (180) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldaks ühenduse tootmisharul oma müüki ja turuosa suurendada ning teatavates turulõikudes ka hindu tõsta. Sel moel võiks ühenduse tootmisharu saada eeldatavalt sellist kasumit, mida tootmisharu oleks võinud saada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Arvestades asjaolu, et enamiku uutest jalgrattamudelitest töötab välja ühenduse tootmisharu, saaks see tootmisharu dumpinguhinnaga impordi surve kadumisel ka sellistest edasiarendustest täielikult kasu, nii müügimahu kui -hindade osas. Ühenduse jalgrattatööstus on tõestanud, et on õiglaste turutingimuste olemasolul elujõuline ja konkurentsivõimeline. Seega tuleb tõhusad konkurentsitingimused ühenduse turul taastada. |
| --- | --- |

(180)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldaks ühenduse tootmisharul oma müüki ja turuosa suurendada ning teatavates turulõikudes ka hindu tõsta. Sel moel võiks ühenduse tootmisharu saada eeldatavalt sellist kasumit, mida tootmisharu oleks võinud saada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Arvestades asjaolu, et enamiku uutest jalgrattamudelitest töötab välja ühenduse tootmisharu, saaks see tootmisharu dumpinguhinnaga impordi surve kadumisel ka sellistest edasiarendustest täielikult kasu, nii müügimahu kui -hindade osas. Ühenduse jalgrattatööstus on tõestanud, et on õiglaste turutingimuste olemasolul elujõuline ja konkurentsivõimeline. Seega tuleb tõhusad konkurentsitingimused ühenduse turul taastada.

| (181) | Kui Hiinast ja Vietnamist pärit impordi suhtes meetmeid ei kehtestata, moonutatakse täiendavalt kaubavahetust, mis seiskab paratamatult ühenduse tootmisharu taastumisprotsessi. Vaatamata asjaolule, et Hiina suhtes on kehtestatud meetmed, on import järk-järgult suurenenud ning impordihinnad alanenud. Arvestades Hiina tootmisvõimsust, esialgsete dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eel valitsenud suurt impordimahtu, impordi märkimisväärset kasvu ja Vietnamist pärit impordi turuosa olulist suurenemist, on selge, et kui Hiinast pärit impordi suhtes meetmeid ei säilitata ning Vietnamist pärit impordi suhtes meetmeid ei kehtestata, on ühenduse tootmisharul väga raske, kui mitte võimatu taastuda. Vastasel korral on tõenäoline ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra edasine halvenemine, mille tagajärjel võib veelgi enam ühenduse tootjaid tegevuse lõpetada või oma tootmisvõimsust vähendada. Viimaste näidetena tootmise lõpetanud jalgrattatootjatest võib ära märkida järgmised äriühingud: Kynast (Saksamaa), Merkers-Rad (Saksamaa), Confersil Portugal ja Ceasare Rizzato (Itaalia). Seega on selge, et dumpinguvastased meetmed on ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(181)

Kui Hiinast ja Vietnamist pärit impordi suhtes meetmeid ei kehtestata, moonutatakse täiendavalt kaubavahetust, mis seiskab paratamatult ühenduse tootmisharu taastumisprotsessi. Vaatamata asjaolule, et Hiina suhtes on kehtestatud meetmed, on import järk-järgult suurenenud ning impordihinnad alanenud. Arvestades Hiina tootmisvõimsust, esialgsete dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eel valitsenud suurt impordimahtu, impordi märkimisväärset kasvu ja Vietnamist pärit impordi turuosa olulist suurenemist, on selge, et kui Hiinast pärit impordi suhtes meetmeid ei säilitata ning Vietnamist pärit impordi suhtes meetmeid ei kehtestata, on ühenduse tootmisharul väga raske, kui mitte võimatu taastuda. Vastasel korral on tõenäoline ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra edasine halvenemine, mille tagajärjel võib veelgi enam ühenduse tootjaid tegevuse lõpetada või oma tootmisvõimsust vähendada. Viimaste näidetena tootmise lõpetanud jalgrattatootjatest võib ära märkida järgmised äriühingud: Kynast (Saksamaa), Merkers-Rad (Saksamaa), Confersil Portugal ja Ceasare Rizzato (Itaalia). Seega on selge, et dumpinguvastased meetmed on ühenduse tootmisharu huvides.

3.   Sõltumatute importijate huvid

| (182) | Hiinast pärit impordi suhtes algatatud menetluse kohta ei saadud üheltki sõltumatult importijalt küsimustiku vastuseid ega märkuseid. Vietnami suhtes algatatud menetluse asjus väitis üks importija (kelle osakaal moodustab ligikaudu 14 % koguimpordist), et tollimaksude kehtestamine Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes oleks ELi tarbijatele kahjustav, sest selle tulemusel väheneks Vietnami import järsult. Üks teine importija väitis samuti, et peamiselt imporditakse lastejalgrattaid, mida ühenduse tootjad ei tooda. |
| --- | --- |

(182)

Hiinast pärit impordi suhtes algatatud menetluse kohta ei saadud üheltki sõltumatult importijalt küsimustiku vastuseid ega märkuseid. Vietnami suhtes algatatud menetluse asjus väitis üks importija (kelle osakaal moodustab ligikaudu 14 % koguimpordist), et tollimaksude kehtestamine Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes oleks ELi tarbijatele kahjustav, sest selle tulemusel väheneks Vietnami import järsult. Üks teine importija väitis samuti, et peamiselt imporditakse lastejalgrattaid, mida ühenduse tootjad ei tooda.

| (183) | Esmalt tuleks märkida, et võttes arvesse importijate väikest koostöövalmidust, oli kõiki meetmete võtmise või mittevõtmisega kaasnevaid võimalikke mõjusid võimatu nõuetekohaselt hinnata. Lisaks tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole takistada importi, vaid taastada head kaubandustavad ühenduse turul ning vältida importimist kahjustavate dumpinguhindadega. Kuna õiglaste hindadega importi lubatakse ühenduse turule ka edaspidi ning import kolmandatest riikidest jätkub, on tõenäoline, et importijate tavapärane tegevus ei ole märkimisväärselt mõjutatud. Pealegi on selge, et ühenduse tootjate tootmisvõimsus on piisav, et varustada turgu jalgrataste nõudluse võimaliku kasvu korral. Nagu nähtub põhjenduses 166 esitatud tabelist, viitab muudest kolmandatest riikidest pärit import asjaolule, et nimetatud riikides on jalgrataste tootmiseks piisav tootmisvõimsus. Seega on äärmiselt ebatõenäoline, et jalgrataste turul võib tekkida puudujääk. Samuti on tehtud Vietnamist pärit importi analüüsides kindlaks, et kõnealune import hõlmas kõiki jalgrattaliike, mitte ainult lastejalgrattaid. Seetõttu tuleks lisada, et osad valimisse kuuluvatest tootjatest toodavad tegelikkuses ka lastejalgrattaid. |
| --- | --- |

(183)

Esmalt tuleks märkida, et võttes arvesse importijate väikest koostöövalmidust, oli kõiki meetmete võtmise või mittevõtmisega kaasnevaid võimalikke mõjusid võimatu nõuetekohaselt hinnata. Lisaks tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks ei ole takistada importi, vaid taastada head kaubandustavad ühenduse turul ning vältida importimist kahjustavate dumpinguhindadega. Kuna õiglaste hindadega importi lubatakse ühenduse turule ka edaspidi ning import kolmandatest riikidest jätkub, on tõenäoline, et importijate tavapärane tegevus ei ole märkimisväärselt mõjutatud. Pealegi on selge, et ühenduse tootjate tootmisvõimsus on piisav, et varustada turgu jalgrataste nõudluse võimaliku kasvu korral. Nagu nähtub põhjenduses 166 esitatud tabelist, viitab muudest kolmandatest riikidest pärit import asjaolule, et nimetatud riikides on jalgrataste tootmiseks piisav tootmisvõimsus. Seega on äärmiselt ebatõenäoline, et jalgrataste turul võib tekkida puudujääk. Samuti on tehtud Vietnamist pärit importi analüüsides kindlaks, et kõnealune import hõlmas kõiki jalgrattaliike, mitte ainult lastejalgrattaid. Seetõttu tuleks lisada, et osad valimisse kuuluvatest tootjatest toodavad tegelikkuses ka lastejalgrattaid.

| (184) | Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse ühenduse turule ka edaspidi, on tõenäoline, et importijate tavapärane kaubandustegevus jätkub ka siis, kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed jäetakse jõusse ning Vietnamist pärit impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastased meetmed. Käesolevat järeldust põhjendab samuti sõltumatute importijate vähene koostöövalmidus ning asjaolu, et Hiina suhtes meetmete kehtestamise järel ei ole importijad kogenud näiliselt olulisi raskusi. |
| --- | --- |

(184)

Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse ühenduse turule ka edaspidi, on tõenäoline, et importijate tavapärane kaubandustegevus jätkub ka siis, kui Hiinast pärit impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed jäetakse jõusse ning Vietnamist pärit impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastased meetmed. Käesolevat järeldust põhjendab samuti sõltumatute importijate vähene koostöövalmidus ning asjaolu, et Hiina suhtes meetmete kehtestamise järel ei ole importijad kogenud näiliselt olulisi raskusi.

4.   Jaemüüjate huvid

| (185) | Üks Vietnamist jalgrattaid importiv äriühing tegutseb samuti jalgrataste jaemüügiorganisatsioonina, kuhu kuulub 2003. aastaaruande põhjal 720 liiget. Kõnealused liikmed moodustavad osa importija katuse all tegutsevast jaemüügivõrgust ning muu hulgas tarnib importija ka Vietnamist pärit jalgrattaid. 2003. aastal andsid nimetatud 720 liiget väidetavalt tööd 4 900 inimesele. Lisaks sai komisjon allkirjastatud avaldused 1 287 jaemüüjalt (kellest kõik ei olnud seega jaemüügivõrgu liikmed), millega näidati üles toetust importija esitatud väidetele. Nagu esitatud põhjenduses 182, väidavad jaemüüjad, et Vietnamist pärit jalgrataste suhtes meetmete kehtestamisega väheneks impordi maht, jalgrataste deklareeritud müük ning sellega kaasneks ka töökohtade kaotus jaemüügi valdkonnas. Siinkohal tuleks märkida, et ka põhjenduses 183 esitatu valguses puudub jalgrataste puudujäägi tekke või müügi vähenemise oht, sest võib eeldada, et jaemüüjad hangivad vajaduse korral jalgrattaid teistest allikatest peale Vietnami. |
| --- | --- |

(185)

Üks Vietnamist jalgrattaid importiv äriühing tegutseb samuti jalgrataste jaemüügiorganisatsioonina, kuhu kuulub 2003. aastaaruande põhjal 720 liiget. Kõnealused liikmed moodustavad osa importija katuse all tegutsevast jaemüügivõrgust ning muu hulgas tarnib importija ka Vietnamist pärit jalgrattaid. 2003. aastal andsid nimetatud 720 liiget väidetavalt tööd 4 900 inimesele. Lisaks sai komisjon allkirjastatud avaldused 1 287 jaemüüjalt (kellest kõik ei olnud seega jaemüügivõrgu liikmed), millega näidati üles toetust importija esitatud väidetele. Nagu esitatud põhjenduses 182, väidavad jaemüüjad, et Vietnamist pärit jalgrataste suhtes meetmete kehtestamisega väheneks impordi maht, jalgrataste deklareeritud müük ning sellega kaasneks ka töökohtade kaotus jaemüügi valdkonnas. Siinkohal tuleks märkida, et ka põhjenduses 183 esitatu valguses puudub jalgrataste puudujäägi tekke või müügi vähenemise oht, sest võib eeldada, et jaemüüjad hangivad vajaduse korral jalgrattaid teistest allikatest peale Vietnami.

| (186) | Pärast lõplike järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et õiglase hinnaga jalgrataste kättesaadavus ei ole ainus kriteeriumjaemüüjate huvisid seoses Vietnamist pärit jalgratastega hinnates. Kõnealused huvitatud isikud väitsid ka, et tulenevalt kvaliteedi erinevustest ei ole neil võimalik ühelt tooteliigilt teisele väga lihtsalt ühe minna. Samas ei esitatud täiendavaid tõendeid selle kohta, et Vietnamist imporditud jalgrattad on erilist liiki või erilise kvaliteediga ning et taolisi rattaid mujal ei toodeta. Vastupidi, Vietnamist pärit impordi võrdlemisel valimisse kuuluvate ühenduse tootjate toodetud jalgratastega, et arvutada hinna allalöömise marginaal, leiti, et nende eri mudelid olid suures osas kattuvad. Kõnealused vastuväited lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(186)

Pärast lõplike järelduste avaldamist väitsid mõned huvitatud isikud, et õiglase hinnaga jalgrataste kättesaadavus ei ole ainus kriteeriumjaemüüjate huvisid seoses Vietnamist pärit jalgratastega hinnates. Kõnealused huvitatud isikud väitsid ka, et tulenevalt kvaliteedi erinevustest ei ole neil võimalik ühelt tooteliigilt teisele väga lihtsalt ühe minna. Samas ei esitatud täiendavaid tõendeid selle kohta, et Vietnamist imporditud jalgrattad on erilist liiki või erilise kvaliteediga ning et taolisi rattaid mujal ei toodeta. Vastupidi, Vietnamist pärit impordi võrdlemisel valimisse kuuluvate ühenduse tootjate toodetud jalgratastega, et arvutada hinna allalöömise marginaal, leiti, et nende eri mudelid olid suures osas kattuvad. Kõnealused vastuväited lükati seega tagasi.

| (187) | Komisjonile esitas märkused ka teine, enam kui 6 000 jaemüüjat esindav jaemüüjate ühendus, kes toetas Hiinast pärit impordi suhtes kehtivaid meetmeid, kuid avaldas vastuseisu Vietnami suhtes algatatud menetlusele, väites, et Vietnamist pärit import ei toimunud dumpinguhindadega ega põhjustanud mingit kahju. Kuid nagu on kirjas põhjendustes 95–97, tuvastati Vietnamist pärit jalgrataste import dumpinguhindadega ning sellise tegevuse tekitatud kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(187)

Komisjonile esitas märkused ka teine, enam kui 6 000 jaemüüjat esindav jaemüüjate ühendus, kes toetas Hiinast pärit impordi suhtes kehtivaid meetmeid, kuid avaldas vastuseisu Vietnami suhtes algatatud menetlusele, väites, et Vietnamist pärit import ei toimunud dumpinguhindadega ega põhjustanud mingit kahju. Kuid nagu on kirjas põhjendustes 95–97, tuvastati Vietnamist pärit jalgrataste import dumpinguhindadega ning sellise tegevuse tekitatud kahju ühenduse tootmisharule.

| (188) | Eelnimetatut arvesse võttes leiti, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes ei ole vastuolus jaemüüjate huvidega. |
| --- | --- |

(188)

Eelnimetatut arvesse võttes leiti, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes ei ole vastuolus jaemüüjate huvidega.

5.   Tarnijate huvid

| (189) | Uurimise ajal andisid endast teada üks Itaalia tarnija ja ühendus, mille alla kõnealuse tarnija kuulus. Nad väitsid, et Itaalias tegutseb enam kui 200 tehast, mis varustavad jalgrattatootjaid osadega ning et tarnijate tööstusharu edasine tegevus sõltub seega paratamatult jalgrattatootmise jätkumisest Euroopas. Selles küsimuses leiti, et meetmete võtmiseta lõpetab eeldatavalt veelgi enam Euroopa jalgrattatootjaid tegevuse, mis avaldaks negatiivset mõju ühenduse jalgrattaosade tööstusele ning ohustaks tarnijate töökohti. Seega järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks tarnijate huvides. |
| --- | --- |

(189)

Uurimise ajal andisid endast teada üks Itaalia tarnija ja ühendus, mille alla kõnealuse tarnija kuulus. Nad väitsid, et Itaalias tegutseb enam kui 200 tehast, mis varustavad jalgrattatootjaid osadega ning et tarnijate tööstusharu edasine tegevus sõltub seega paratamatult jalgrattatootmise jätkumisest Euroopas. Selles küsimuses leiti, et meetmete võtmiseta lõpetab eeldatavalt veelgi enam Euroopa jalgrattatootjaid tegevuse, mis avaldaks negatiivset mõju ühenduse jalgrattaosade tööstusele ning ohustaks tarnijate töökohti. Seega järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks tarnijate huvides.

6.   Mõju tarbijatele

| (190) | Komisjon ei saanud ühtegi märkust ühenduse tarbijate ühendustelt seoses Hiina suhtes kohaldatavate meetmetega ega võimalike meetmete kehtestamisega Vietnamist pärit impordi suhtes. Tuleks märkida, et tarbijatel on igal juhul suur valikuvõimalus kõigi tooteliikide osas, seda ka Hiinast või Vietnamist pärit jalgrataste impordita. Ühenduse tootmisharu aitab pakutavate toodete ammendavale valikule oluliselt kaasa. Uurimise jooksul ei ole ilmnenud mingeid tarneprobleeme. Selles osas tuleks samuti märkida, et komisjon sai märkused samalt ühenduselt, mida on mainitud põhjenduses 185 eespool. Kõnealuse ühenduse poolt esindatud jaemüüjad ostavad suurema osa jalgratastest Euroopa tootjatelt ning on kaotanud märkimisväärse osa oma turust teistele turustuskanalitele, eelkõige hulgimüüjatele. Kuigi nad väidavad, et Hiinast imporditud jalgrattad jaemüügiketti ei jõua, mõjutavad hulgimüüjate turu madalad hinnad lõpptarbijate eelistusi, vaatamata jaemüüjate ja hulgimüüjate poolt müüdavate jalgrataste kvaliteedierinevustele. Kõigil eelnimetatud põhjustel leiti, et mis tahes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina ja Vietnami suhtes ei ole vastuolus tarbijate huvidega. |
| --- | --- |

(190)

Komisjon ei saanud ühtegi märkust ühenduse tarbijate ühendustelt seoses Hiina suhtes kohaldatavate meetmetega ega võimalike meetmete kehtestamisega Vietnamist pärit impordi suhtes. Tuleks märkida, et tarbijatel on igal juhul suur valikuvõimalus kõigi tooteliikide osas, seda ka Hiinast või Vietnamist pärit jalgrataste impordita. Ühenduse tootmisharu aitab pakutavate toodete ammendavale valikule oluliselt kaasa. Uurimise jooksul ei ole ilmnenud mingeid tarneprobleeme. Selles osas tuleks samuti märkida, et komisjon sai märkused samalt ühenduselt, mida on mainitud põhjenduses 185 eespool. Kõnealuse ühenduse poolt esindatud jaemüüjad ostavad suurema osa jalgratastest Euroopa tootjatelt ning on kaotanud märkimisväärse osa oma turust teistele turustuskanalitele, eelkõige hulgimüüjatele. Kuigi nad väidavad, et Hiinast imporditud jalgrattad jaemüügiketti ei jõua, mõjutavad hulgimüüjate turu madalad hinnad lõpptarbijate eelistusi, vaatamata jaemüüjate ja hulgimüüjate poolt müüdavate jalgrataste kvaliteedierinevustele. Kõigil eelnimetatud põhjustel leiti, et mis tahes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiina ja Vietnami suhtes ei ole vastuolus tarbijate huvidega.

7.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (191) | Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes meetmete säilitamine ja Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes meetmete kehtestamine oleks selgelt ühenduse tootmisharu ning ühenduse jalgrattaosade tarnijate huvides. See võimaldab ühenduse tootmisharul kasvada ning taastuda täielikult dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahjust. Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse tootmine väheneb veelgi ning veel enam ettevõtjaid lõpetab tegevuse. Lisaks ei avalda meetmete kehtestamine olulist mõju importijatele ega jaemüüjatele, sest turul on endiselt saadaval õiglase hinnaga jalgrattad. Tarbijatelt ei saanud komisjon ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(191)

Hiinast pärit jalgrataste impordi suhtes meetmete säilitamine ja Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes meetmete kehtestamine oleks selgelt ühenduse tootmisharu ning ühenduse jalgrattaosade tarnijate huvides. See võimaldab ühenduse tootmisharul kasvada ning taastuda täielikult dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahjust. Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et ühenduse tootmine väheneb veelgi ning veel enam ettevõtjaid lõpetab tegevuse. Lisaks ei avalda meetmete kehtestamine olulist mõju importijatele ega jaemüüjatele, sest turul on endiselt saadaval õiglase hinnaga jalgrattad. Tarbijatelt ei saanud komisjon ühtegi märkust.

| (192) | Eespool nimetatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad mõjuvad põhjused mitte kehtestada dumpinguvastaseid tollimakse Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(192)

Eespool nimetatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad mõjuvad põhjused mitte kehtestada dumpinguvastaseid tollimakse Hiinast ja Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes.

H.   KAVANDATAVAD TOLLIMAKSUD

| (193) | Võttes arvesse dumpingu, seonduva kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada meetmed Vietnamist pärit impordi suhtes, et takistada dumpinguhinnaga impordi täiendavat kahju ühenduse tootmisharule. Seoses Hiinast pärit impordiga tuleks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 kehtestatud meetmeid muuta, et võtta arvesse käesolevas dumpinguvastaste meetmete kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluses tehtud järeldusi. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks muudetud meetmed kehtestada viieks aastaks. |
| --- | --- |

(193)

Võttes arvesse dumpingu, seonduva kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada meetmed Vietnamist pärit impordi suhtes, et takistada dumpinguhinnaga impordi täiendavat kahju ühenduse tootmisharule. Seoses Hiinast pärit impordiga tuleks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1524/2000 kehtestatud meetmeid muuta, et võtta arvesse käesolevas dumpinguvastaste meetmete kehtimisvajaduse selgitamise kontrollmenetluses tehtud järeldusi. Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks muudetud meetmed kehtestada viieks aastaks.

| (194) | Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav kõnealuse impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaks ühenduse tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Tuginedes dumpinguhinnaga impordile eelnenud kasumitasemele, oli arvutuses kasutatav maksueelne kasumimarginaal 8 % jalgrataste müügikäibest. See on sama suur kui eelmise uurimise puhul, sest puudusid tõendid kõnealuse määra muutumise vajaduse kohta. |
| --- | --- |

(194)

Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav kõnealuse impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaks ühenduse tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Tuginedes dumpinguhinnaga impordile eelnenud kasumitasemele, oli arvutuses kasutatav maksueelne kasumimarginaal 8 % jalgrataste müügikäibest. See on sama suur kui eelmise uurimise puhul, sest puudusid tõendid kõnealuse määra muutumise vajaduse kohta.

| (195) | Mitmed koostööd tegevad Hiina ja Vietnami eksportivad tootjad väitsid, et 8 %-line kasumimarginaal on väga kõrge ning viitasid kaebuses nimetatud protsendimäärale 3,3 %, kui elujõulisele tööstusele iseloomulikule kasumimäärale. Lisaks viitasid nad eelmisele uurimisele, mille korral leiti, et ühenduse tootmisharu teenitud kahjum oli – 0,6 %. Samas leiti, et käesoleva uurimise uurimisperioodil tuvastatud tasuvus (3,5 %) viitab vaid asjaolule, et ühenduse tootmisharu on varasemast dumpingust osaliselt taastunud ning seda ei saa pidada kasumimääraks, mida saavutataks dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Siinkohal märgitakse, et vaatamata meetmete kohaldamisele Hiinast pärit impordi suhtes, on kõnealune import vaatlusalusel perioodil oluliselt suurenenud, ning samas on väga suurel määral kasvanud Vietnamist pärit dumpinguhinnaga import. Antud tingimustel peetakse eelmisel uurimisel tuvastatud 8 %-list kasumimarginaali kasutamist kohaseks, sest puuduvad tõendid kõnealuse määra muutmise vajaduse kohta. Sellest tulenevalt arvestati ühenduse tootmisharu samasuguse toote jaoks mittekahjustav hind. |
| --- | --- |

(195)

Mitmed koostööd tegevad Hiina ja Vietnami eksportivad tootjad väitsid, et 8 %-line kasumimarginaal on väga kõrge ning viitasid kaebuses nimetatud protsendimäärale 3,3 %, kui elujõulisele tööstusele iseloomulikule kasumimäärale. Lisaks viitasid nad eelmisele uurimisele, mille korral leiti, et ühenduse tootmisharu teenitud kahjum oli – 0,6 %. Samas leiti, et käesoleva uurimise uurimisperioodil tuvastatud tasuvus (3,5 %) viitab vaid asjaolule, et ühenduse tootmisharu on varasemast dumpingust osaliselt taastunud ning seda ei saa pidada kasumimääraks, mida saavutataks dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Siinkohal märgitakse, et vaatamata meetmete kohaldamisele Hiinast pärit impordi suhtes, on kõnealune import vaatlusalusel perioodil oluliselt suurenenud, ning samas on väga suurel määral kasvanud Vietnamist pärit dumpinguhinnaga import. Antud tingimustel peetakse eelmisel uurimisel tuvastatud 8 %-list kasumimarginaali kasutamist kohaseks, sest puuduvad tõendid kõnealuse määra muutmise vajaduse kohta. Sellest tulenevalt arvestati ühenduse tootmisharu samasuguse toote jaoks mittekahjustav hind.

| (196) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvestamiseks kindlaksmääratud kaalutud keskmist impordihinda valimisse kuuluvate tootjate kaalutud keskmiste tootmiskuludega, millele oli lisatud kasumimarginaal 8 %. |
| --- | --- |

(196)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvestamiseks kindlaksmääratud kaalutud keskmist impordihinda valimisse kuuluvate tootjate kaalutud keskmiste tootmiskuludega, millele oli lisatud kasumimarginaal 8 %.

| (197) | Kuna kahjumarginaalid on kõrgemad kui tuvastatud dumpingumarginaalid, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 2 sätetega kehtestada dumpinguvastased tollimaksud dumpingumarginaalide põhjal. |
| --- | --- |

(197)

Kuna kahjumarginaalid on kõrgemad kui tuvastatud dumpingumarginaalid, tuleks kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 2 sätetega kehtestada dumpinguvastased tollimaksud dumpingumarginaalide põhjal.

| (198) | CCCME avaldas soovi võtta asjaomaste toode osas koos koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjatega tingimuslikke kohustusi. Selles küsimuses tuleks märkida, et tarbekaupade puhul ei ole kohustuste võtmist varem heaks kiidetud, muu hulgas mudelite keerukuse, erinevate tooteliikide ja nende täiendamiseks või muul viisil muutmiseks ette nähtud ajavahemike tõttu. See muudab kindlate minimaalsete impordihindade tuvastamise sisuliselt võimatuks. Peale selle põhjustavad need kaalutlused peaaegu ületamatuid raskusi järelevalve teostamisel, mistõttu ei ole taoliste kohustuste heakskiitmine praktiliselt teostatav. Nimetatud üldkaalutlused kehtivad ka kõnealusel juhul. Seega leidis komisjon, et kohustuse võtmise heakskiitmine ei olnud kõnealuse uurimise puhul asjakohane ning pakkumine tuli tagasi lükata. Komisjon teavitas CCCME-d tehtud otsusest. |
| --- | --- |

(198)

CCCME avaldas soovi võtta asjaomaste toode osas koos koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjatega tingimuslikke kohustusi. Selles küsimuses tuleks märkida, et tarbekaupade puhul ei ole kohustuste võtmist varem heaks kiidetud, muu hulgas mudelite keerukuse, erinevate tooteliikide ja nende täiendamiseks või muul viisil muutmiseks ette nähtud ajavahemike tõttu. See muudab kindlate minimaalsete impordihindade tuvastamise sisuliselt võimatuks. Peale selle põhjustavad need kaalutlused peaaegu ületamatuid raskusi järelevalve teostamisel, mistõttu ei ole taoliste kohustuste heakskiitmine praktiliselt teostatav. Nimetatud üldkaalutlused kehtivad ka kõnealusel juhul. Seega leidis komisjon, et kohustuse võtmise heakskiitmine ei olnud kõnealuse uurimise puhul asjakohane ning pakkumine tuli tagasi lükata. Komisjon teavitas CCCME-d tehtud otsusest.

| (199) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need tollimaksumäärad uurimise käigus nimetatud äriühingute osas tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis pärinevad vaatlusalustest riikidest ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga mainimata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(199)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need tollimaksumäärad uurimise käigus nimetatud äriühingute osas tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis pärinevad vaatlusalustest riikidest ning on toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga mainimata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (200) | Kõik taotlused nimetatud äriühingute individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (8) koos kõigi vajalike andmetega eelkõige äriühingu nimevahetuse või tootmistegevuse või siseriikliku või eksportmüügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste kohta. Vajaduse korral vastavalt muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(200)

Kõik taotlused nimetatud äriühingute individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (8) koos kõigi vajalike andmetega eelkõige äriühingu nimevahetuse või tootmistegevuse või siseriikliku või eksportmüügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste kohta. Vajaduse korral vastavalt muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (201) | Lähtuvalt eelnimetatud järeldustest, on dumpinguvastased tollimaksumäärad järgmised:







  Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik äriühingud | 48,5 |
| Vietnam | Always Co., Ltd. |
| Tan Thuan Export processing Zone, |
| District 7, |
| Ho Chi Minh City, Vietnam |

(201)

Lähtuvalt eelnimetatud järeldustest, on dumpinguvastased tollimaksumäärad järgmised:

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

Hiina Rahvavabariik

Kõik äriühingud

48,5

Vietnam

Always Co., Ltd.

Tan Thuan Export processing Zone,

District 7,

Ho Chi Minh City, Vietnam

15,8

Kõik muud äriühingud

34,5

| (202) | Kooskõlas algmääruse artikliga 20 teavitati kõiki asjassepuutuvaid isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti teha ettepanek Hiina suhtes kohaldatavate meetmete määra muutmiseks ning Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes meetmete kehtestamiseks. Neile anti võimalus esitada märkusi ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile laekus märkusi ning neid võeti võimaluse korral arvesse, |
| --- | --- |

(202)

Kooskõlas algmääruse artikliga 20 teavitati kõiki asjassepuutuvaid isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti teha ettepanek Hiina suhtes kohaldatavate meetmete määra muutmiseks ning Vietnamist pärit jalgrataste impordi suhtes meetmete kehtestamiseks. Neile anti võimalus esitada märkusi ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile laekus märkusi ning neid võeti võimaluse korral arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Vietnamist pärit mootorita jalgrataste ja muude rataste (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad) impordi suhtes, mis liigitatakse CN-koodide ex 8712 00 10 (TARICi kood 8712001090), 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 (TARICi kood 8712008090) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmiste äriühingute toodete osas järgmine:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | Tarici lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Vietnam | Always Co., Ltd., Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam | 15,8 | A667 |
| Kõik muud äriühingud | 34,5 | A999 |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks (%)

Tarici lisakood

Vietnam

Always Co., Ltd., Tan Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam

15,8

A667

Kõik muud äriühingud

34,5

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1524/2000 artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit mootorita jalgrataste ja muude rataste (sealhulgas kolmerattalised veojalgrattad, kuid mitte monorattad) impordi suhtes, mis liigitatakse CN-koodide ex 8712 00 10 (TARICi kood 8712001090), 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 (TARICi kood 8712008090) alla.

2.   Lõplik tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 48,5 %”.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 12. juuli 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

G. BROWN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 228, 9.9.1993, lk 1.

2

(3)  EÜT L 16, 18.1.1997, lk 55.

3

(4)  EÜT L 175, 14.7.2000, lk 39.

4

(5)  ELT C 103, 29.4.2004, lk 76.

5

(6)  ELT C 103, 29.4.2004, lk 80.

6

(7)  Nederlandse Mededingingsautoritet’i 21. aprilli 2004. aasta otsus nr 1615/691.

7

(8)

8

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels.

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1096/2005,

13. juuli 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 13. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 55,8 |
| 096 | 43,7 |
| 999 | 49,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 79,7 |
| 999 | 79,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 75,7 |
| 999 | 75,7 |
| 0805 50 10 | 388 | 64,6 |
| 528 | 61,4 |
| 999 | 63,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,1 |
| 400 | 90,1 |
| 404 | 59,2 |
| 508 | 68,4 |
| 512 | 84,5 |
| 528 | 64,8 |
| 720 | 68,8 |
| 804 | 89,8 |
| 999 | 75,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 84,9 |
| 512 | 46,9 |
| 528 | 54,4 |
| 800 | 31,4 |
| 804 | 99,5 |
| 999 | 63,4 |
| 0809 10 00 | 052 | 163,2 |
| 999 | 163,2 |
| 0809 20 95 | 052 | 263,9 |
| 400 | 312,0 |
| 999 | 288,0 |
| 0809 40 05 | 528 | 109,1 |
| 624 | 111,7 |
| 999 | 110,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

55,8

096

43,7

999

49,8

0707 00 05

052

79,7

999

79,7

0709 90 70

052

75,7

999

75,7

0805 50 10

388

64,6

528

61,4

999

63,0

0808 10 80

388

80,1

400

90,1

404

59,2

508

68,4

512

84,5

528

64,8

720

68,8

804

89,8

999

75,7

0808 20 50

388

84,9

512

46,9

528

54,4

800

31,4

804

99,5

999

63,4

0809 10 00

052

163,2

999

163,2

0809 20 95

052

263,9

400

312,0

999

288,0

0809 40 05

528

109,1

624

111,7

999

110,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1097/2005,

12. juuli 2005,

millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1)

võttes arvesse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93, (2) millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, eriti selle artikli 173 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused.

| (2) | Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikes 1 sätestatud ühikuväärtused kehtestatakse vastavalt lisas esitatud tabelile.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2700/2000 (EÜT L 311, 12.12.2000, lk 17).

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

2

---

LISA

| Rubriik | Kirjeldus | Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta |
| --- | --- | --- |
| CN-kood, Liik, Teisend | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Varajane kartul
  0701 90 50 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.30 | Sibul (v.a seemneks)
  0703 10 19 | 31,92 | 18,31 | 965,38 | 237,92 | 499,37 | 7 909,27 |
| 110,20 | 22,21 | 13,70 | 129,98 | 7 643,10 | 1 242,82 |
| 300,95 | 21,90 | | | | |
| 1.40 | Küüslauk
  0703 20 00 | 138,03 | 79,17 | 4 175,09 | 1 028,95 | 2 159,68 | 34 206,25 |
| 476,59 | 96,05 | 59,26 | 562,14 | 33 055,09 | 5 374,97 |
| 1 301,55 | 94,73 | | | | |
| 1.50 | Porrulauk
  ex 0703 90 00 | 62,17 | 35,66 | 1 880,52 | 463,45 | 972,75 | 15 406,97 |
| 214,66 | 43,26 | 26,69 | 253,19 | 14 888,47 | 2 420,96 |
| 586,24 | 42,67 | | | | |
| 1.60 | Lillkapsas
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valge ja punane peakapsas
  0704 90 10 | 53,56 | 30,72 | 1 620,08 | 399,27 | 838,03 | 13 273,24 |
| 184,93 | 37,27 | 22,99 | 218,13 | 12 826,55 | 2 085,68 |
| 505,05 | 36,76 | | | | |
| 1.90 | Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Hiina kapsas
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 59,66 | 3 146,09 | 775,35 | 1 627,40 | 25 775,76 |
| 359,13 | 72,38 | 44,65 | 423,59 | 24 908,31 | 4 050,25 |
| 980,77 | 71,38 | | | | |
| 1.110 | Lehtsalat (peasalat)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porgandid
  ex 0706 10 00 | 30,30 | 17,38 | 916,51 | 225,87 | 474,09 | 7 508,95 |
| 104,62 | 21,09 | 13,01 | 123,40 | 7 256,24 | 1 179,91 |
| 285,72 | 20,79 | | | | |
| 1.140 | Redised
  ex 0706 90 90 | 52,35 | 30,03 | 1 583,48 | 390,25 | 819,10 | 12 973,38 |
| 180,75 | 36,43 | 22,47 | 213,20 | 12 536,78 | 2 038,56 |
| 493,64 | 35,93 | | | | |
| 1.160 | Herned (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 488,15 | 280,01 | 14 765,69 | 3 639,00 | 7 637,96 | 120 974,42 |
| 1 685,50 | 339,71 | 209,56 | 1 988,06 | 116 903,22 | 19 009,22 |
| 4 603,10 | 335,02 | | | | |
| 1.170 | Oad: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Rubriik

Kirjeldus

Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta

CN-kood, Liik, Teisend

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Varajane kartul

0701 90 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.30

Sibul (v.a seemneks)

0703 10 19

31,92

18,31

965,38

237,92

499,37

7 909,27

110,20

22,21

13,70

129,98

7 643,10

1 242,82

300,95

21,90

1.40

Küüslauk

0703 20 00

138,03

79,17

4 175,09

1 028,95

2 159,68

34 206,25

476,59

96,05

59,26

562,14

33 055,09

5 374,97

1 301,55

94,73

1.50

Porrulauk

ex 0703 90 00

62,17

35,66

1 880,52

463,45

972,75

15 406,97

214,66

43,26

26,69

253,19

14 888,47

2 420,96

586,24

42,67

1.60

Lillkapsas

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valge ja punane peakapsas

0704 90 10

53,56

30,72

1 620,08

399,27

838,03

13 273,24

184,93

37,27

22,99

218,13

12 826,55

2 085,68

505,05

36,76

1.90

Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Hiina kapsas

ex 0704 90 90

104,01

59,66

3 146,09

775,35

1 627,40

25 775,76

359,13

72,38

44,65

423,59

24 908,31

4 050,25

980,77

71,38

1.110

Lehtsalat (peasalat)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porgandid

ex 0706 10 00

30,30

17,38

916,51

225,87

474,09

7 508,95

104,62

21,09

13,01

123,40

7 256,24

1 179,91

285,72

20,79

1.140

Redised

ex 0706 90 90

52,35

30,03

1 583,48

390,25

819,10

12 973,38

180,75

36,43

22,47

213,20

12 536,78

2 038,56

493,64

35,93

1.160

Herned (Pisum sativum)

0708 10 00

488,15

280,01

14 765,69

3 639,00

7 637,96

120 974,42

1 685,50

339,71

209,56

1 988,06

116 903,22

19 009,22

4 603,10

335,02

1.170

Oad:

1.170.1

—

Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

115,56

66,28

3 495,37

861,43

1 808,08

28 637,39

399,00

80,42

49,61

470,62

27 673,64

4 499,91

1 089,66

79,31

1.170.2

| — | Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

151,09

86,67

4 570,17

1 126,32

2 364,04

37 443,12

521,68

105,14

64,86

615,33

36 183,03

5 883,60

1 424,72

103,69

1.180

Aedoad

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišokid

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spargel:

1.200.1

| — | roheline
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

roheline

ex 0709 20 00

432,80

248,25

13 091,26

3 226,33

6 771,81

107 255,88

1 494,36

301,18

185,80

1 762,61

103 646,35

16 853,57

4 081,11

297,03

1.200.2

| — | muu
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0709 20 00

409,70

235,00

12 392,59

3 054,15

6 410,40

101 531,73

1 414,61

285,11

175,88

1 668,54

98 114,84

15 954,11

3 863,30

281,18

1.210

Baklažaan

0709 30 00

97,81

56,10

2 958,42

729,10

1 530,32

24 238,16

337,70

68,06

41,99

398,32

23 422,46

3 808,64

922,27

67,12

1.220

Lehtseller (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

138,52

79,46

4 189,95

1 032,61

2 167,37

34 328,03

478,28

96,40

59,47

564,14

33 172,77

5 394,11

1 306,19

95,07

1.230

Kukeseened

0709 59 10

404,81

232,20

12 244,69

3 017,70

6 333,90

100 320,01

1 397,73

281,71

173,78

1 648,63

96 943,90

15 763,71

3 817,20

277,82

1.240

Maguspipar

0709 60 10

118,66

68,06

3 589,22

884,56

1 856,62

29 406,25

409,71

82,58

50,94

483,25

28 416,62

4 620,73

1 118,91

81,44

1.250

Apteegitill

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataadid, terved, värsked (inimtoiduks)

0714 20 10

116,82

67,01

3 533,57

870,85

1 827,84

28 950,33

403,36

81,30

50,15

475,76

27 976,05

4 549,09

1 101,57

80,17

2.10

Kastanid (Castanea spp.), värsked

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananassid, värsked

ex 0804 30 00

61,66

35,37

1 865,01

459,63

964,73

15 279,91

212,89

42,91

26,47

251,11

14 765,69

2 401,00

581,40

42,32

2.40

Avokaadod, värsked

ex 0804 40 00

118,53

67,99

3 585,19

883,57

1 854,54

29 373,24

409,25

82,48

50,88

482,71

28 384,73

4 615,54

1 117,66

81,34

2.50

Guajaavid ja mangod, värsked

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Magusad apelsinid, värsked:

2.60.1

| — | Veri- ja poolveriapelsinid
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Veri- ja poolveriapelsinid

ex 0805 10 20

55,08

31,59

1 666,06

410,60

861,81

13 649,93

190,18

38,33

23,65

224,32

13 190,56

2 144,87

519,38

37,80

2.60.2

| — | Sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin

ex 0805 10 20

48,83

28,01

1 477,10

364,03

764,07

12 101,79

168,61

33,98

22,96

198,88

11 694,53

1 901,61

460,48

33,51

2.60.3

| — | Muud
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0805 10 20

45,29

25,98

1 369,93

337,62

708,63

11 223,77

156,38

31,52

19,44

184,45

10 846,05

1 763,64

427,07

31,08

2.70

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), värsked; klementiinid, vilkingid ja sarnased tsitrushübriidid, värsked:

2.70.1

| — | Klementiinid
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementiinid

ex 0805 20 10

56,00

32,12

1 694,00

417,49

876,27

13 878,86

193,37

38,97

24,04

228,08

13 411,79

2 180,84

528,09

38,44

2.70.2

| — | Monrealid ja satsumad
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monrealid ja satsumad

ex 0805 20 30

52,69

30,22

1 593,73

392,77

824,40

13 057,36

181,92

36,67

22,62

214,58

12 617,94

2 051,76

496,84

36,16

2.70.3

| — | Mandariinid ja vilkingid
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandariinid ja vilkingid

ex 0805 20 50

39,17

22,47

1 184,88

292,01

612,91

9 707,63

135,25

27,26

16,82

159,53

9 380,93

1 525,40

369,38

26,88

2.70.4

| — | Tangeriinid ja muud
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangeriinid ja muud

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

47,40

27,19

1 433,82

353,37

741,68

11 747,24

163,67

32,99

20,35

193,05

11 351,90

1 845,89

446,98

32,53

2.85

Laimid e limonellid (Citrus aurantifolia), värsked

0805 50 90

155,80

89,37

4 712,77

1 161,46

2 437,81

38 611,40

537,96

108,42

66,89

634,53

37 311,99

6 067,17

1 469,17

106,93

2.90

Greipfruudid, värsked:

2.90.1

| — | valged
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valged

ex 0805 40 00

62,25

35,71

1 883,03

464,07

974,05

15 427,51

214,95

43,32

26,73

253,53

14 908,32

2 424,19

587,02

42,72

2.90.2

| — | roosad
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

roosad

ex 0805 40 00

64,70

37,11

1 956,92

482,28

1 012,27

16 032,96

223,38

45,02

27,77

263,48

15 493,40

2 519,33

610,06

44,40

2.100

Lauaviinamarjad

0806 10 10

153,80

88,22

4 652,08

1 146,50

2 406,42

38 114,25

531,03

107,03

66,03

626,36

36 831,57

5 989,05

1 450,25

105,55

2.110

Arbuusid

0807 11 00

38,37

22,01

1 160,62

286,03

600,36

9 508,85

132,48

26,70

16,47

156,27

9 188,85

1 494,17

361,81

26,33

2.120

Melonid (v.a arbuusid):

2.120.1

| — | sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

62,97

36,12

1 904,72

469,42

985,27

15 605,23

217,42

43,82

27,03

256,45

15 080,06

2 452,11

593,78

43,22

2.120.2

| — | muu
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0807 19 00

63,89

36,65

1 932,54

476,27

999,66

15 833,22

220,60

44,46

27,43

260,20

15 300,38

2 487,94

602,46

43,85

2.140

Pirnid:

2.140.1

| — | Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Muud
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikoosid

0809 10 00

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.160

Kirsid

0809 20 95

0809 20 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.170

Virsikud

0809 30 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.180

Nektariinid

ex 0809 30 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.190

Ploomid

0809 40 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.200

Maasikad

0810 10 00

281,43

161,43

8 512,69

2 097,95

4 403,42

69 743,98

971,72

195,85

120,82

1 146,15

67 396,86

10 959,17

2 653,77

193,15

2.205

Vaarikad

0810 20 10

304,95

174,92

9 224,13

2 273,28

4 771,43

75 572,71

1 052,93

212,21

130,92

1 241,94

73 029,43

11 875,06

2 875,56

209,29

2.210

Mustikad (liigist Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 455,44

834,84

44 024,15

10 849,72

22 772,69

360 687,14

5 025,34

1 012,84

624,82

5 927,42

348 548,77

56 676,29

13 724,22

998,87

2.220

Kiivid (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,67

71,51

3 771,05

929,37

1 950,68

30 895,97

430,46

86,76

53,52

507,74

29 856,21

4 854,81

1 175,60

85,56

2.230

Granaatõunad

ex 0810 90 95

106,91

61,32

3 233,81

796,97

1 672,78

26 494,44

369,14

74,40

45,90

435,40

25 602,81

4 163,18

1 008,12

73,37

2.240

Kakiploomid (s.h sharon)

ex 0810 90 95

151,52

86,91

4 583,28

1 129,55

2 370,83

37 550,53

523,18

105,45

65,05

617,09

36 286,82

5 900,47

1 428,81

103,99

2.250

Litšid

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1098/2005,

13. juuli 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 lõikega 1 nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 lõikega 1 nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse lisas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EMÜ) nr 2771/75 I lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EMÜ) nr 2771/75 I lisas loetletud kaupadena.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõike kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõike kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

| (4) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 1 lõikes 1 loetletud ning määruse (EMÜ) nr 2771/75 I lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes alates 14. juulist 2005 kohaldatavad toetusemäärad

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Sihtkoht (1) | Toetusemäär |
| 0407 00 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud: | | |
| – kodulindude munad: | | |
| 0407 00 30 | – – muud: | | |
| a) | CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Sihtkoht (1)

Toetusemäär

0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

– kodulindude munad:

0407 00 30

– – muud:

a)

CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

02

12,00

03

20,00

04

6,00

| b) | Muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

Muu kauba eksportimisel

01

6,00

0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma):

– rebud:

0408 11

– – kuivatatud:

ex 0408 11 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

40,00

0408 19

– – muud:

– – – inimtoiduks kõlblik:

ex 0408 19 81

– – – – vedelal kujul:

magustamata

01

20,00

ex 0408 19 89

– – – – külmutatud:

magustamata

01

20,00

– muud:

0408 91

– – kuivatatud:

ex 0408 91 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

75,00

0408 99

– – muud:

ex 0408 99 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

19,00

---

(1)  Sihtkohad on järgmised:

| 01 | kolmandad riigid, välja arvatud Bulgaaria alates 1. oktoobrist 2004. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud alates 1. veebruarist 2005 eksporditavate kaupade suhtes; |
| --- | --- |
| 02 | Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa; |
| 03 | Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid; |
| 04 | kõik sihtkohad välja arvatud Šveits ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad. |

01

kolmandad riigid, välja arvatud Bulgaaria alates 1. oktoobrist 2004. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud alates 1. veebruarist 2005 eksporditavate kaupade suhtes;

02

Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa;

03

Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid;

04

kõik sihtkohad välja arvatud Šveits ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad.

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1099/2005,

13. juuli 2005,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 808/2004 kehtestati infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika süstemaatilise koostamise ühine raamistik. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 808/2004 kehtestati infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika süstemaatilise koostamise ühine raamistik.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 808/2004 artikli 8 lõikele 1 on nimetatud määruse artiklites 3 ja 4 määratletud statistika koostamiseks esitatavate andmete kindlaksmääramiseks ja nende edastamise tähtaegade fikseerimiseks vaja rakendusmeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 808/2004 artikli 8 lõikele 1 on nimetatud määruse artiklites 3 ja 4 määratletud statistika koostamiseks esitatavate andmete kindlaksmääramiseks ja nende edastamise tähtaegade fikseerimiseks vaja rakendusmeetmeid.

| (3) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) asutatud statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) asutatud statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Andmed, mis tuleb edastada infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika koostamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 808/2004 artikli 3 lõikes 2 ja artiklis 4 sätestatule, täpsustatakse käesoleva määruse I ja II lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 49.

1

(2)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

2

---

I LISA

1. moodul: Ettevõte ja infoühiskond

1.   TEEMAD JA NÄITAJAD

a)   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 I lisast valitud 2006. võrdlusaastal hõlmatud teemad on järgmised:

| — | IKT-süsteemid ja nende kasutamine ettevõtetes |
| --- | --- |

—

IKT-süsteemid ja nende kasutamine ettevõtetes

| — | Interneti ja muude elektrooniliste võrkude kasutamine ettevõtetes |
| --- | --- |

—

Interneti ja muude elektrooniliste võrkude kasutamine ettevõtetes

| — | e-kaubanduse ja e-äri protsessid |
| --- | --- |

—

e-kaubanduse ja e-äri protsessid

| — | IKT turvalisus. |
| --- | --- |

—

IKT turvalisus.

b.1)   Järgmisi ettevõtete näitajaid kogutakse ainult NACE Rev. 1.1 J jaos liigitamata ettevõtete kohta:

IKT-süsteemid ja nende kasutamine ettevõtetes

Kõikide ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Arvutikasutus |
| --- | --- |

—

Arvutikasutus

Arvuteid kasutavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Vähemalt kord nädalas arvutit kasutavate töötajate osakaal |
| --- | --- |

—

Vähemalt kord nädalas arvutit kasutavate töötajate osakaal

| — | Töötajate olemasolu, kes regulaarselt töötavad osa tööajast (pool päeva nädalas või rohkem) väljaspool tavalist töökohta ettevõttes ja lülituvad ettevõtte arvutisüsteemidesse elektrooniliste võrkude kaudu (kaugtöö) |
| --- | --- |

—

Töötajate olemasolu, kes regulaarselt töötavad osa tööajast (pool päeva nädalas või rohkem) väljaspool tavalist töökohta ettevõttes ja lülituvad ettevõtte arvutisüsteemidesse elektrooniliste võrkude kaudu (kaugtöö)

| — | Raskused IKT-oskustega töötajate värbamisel 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Raskused IKT-oskustega töötajate värbamisel 2005. aastal

| — | Traadita kohtvõrgu olemasolu |
| --- | --- |

—

Traadita kohtvõrgu olemasolu

| — | Juhtmepõhise kohtvõrgu olemasolu |
| --- | --- |

—

Juhtmepõhise kohtvõrgu olemasolu

| — | Sisevõrgu olemasolu |
| --- | --- |

—

Sisevõrgu olemasolu

| — | Välisvõrgu olemasolu |
| --- | --- |

—

Välisvõrgu olemasolu

| — | Tellimuste esitamise ja/või vastuvõtu haldamiseks kasutatava IT-süsteemi olemasolu |
| --- | --- |

—

Tellimuste esitamise ja/või vastuvõtu haldamiseks kasutatava IT-süsteemi olemasolu

| — | Tavaposti elektrooniliste sidevahenditega asendamise ulatus viimase viie aasta jooksul (ei ole asendatud, on asendatud vähesel määral, on asendatud märkimisväärselt, on asendatud suuremas osas või täielikult, ei kohaldata) |
| --- | --- |

—

Tavaposti elektrooniliste sidevahenditega asendamise ulatus viimase viie aasta jooksul (ei ole asendatud, on asendatud vähesel määral, on asendatud märkimisväärselt, on asendatud suuremas osas või täielikult, ei kohaldata)

Kaugtööd kasutavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Kaugtöö tüüpide lõikes: kodustöötamine |
| --- | --- |

—

Kaugtöö tüüpide lõikes: kodustöötamine

| — | Kaugtöö tüüpide lõikes: kliendi ja/või äripartneri asukohas |
| --- | --- |

—

Kaugtöö tüüpide lõikes: kliendi ja/või äripartneri asukohas

| — | Kaugtöö tüüpide lõikes: sama ettevõtte või ettevõtete rühma geograafiliselt hajutatud asukohtades |
| --- | --- |

—

Kaugtöö tüüpide lõikes: sama ettevõtte või ettevõtete rühma geograafiliselt hajutatud asukohtades

| — | Kaugtöö tüüpide lõikes: töölähetuste ajal |
| --- | --- |

—

Kaugtöö tüüpide lõikes: töölähetuste ajal

Näitajad, mida kogutakse ettevõtete kohta, kellel on 2005. aastal olnud raskusi IKT-oskustega töötajate värbamisel:

| — | IKT kasutajaoskused puuduvad või pole täiesti sobivad 2005. aastal |
| --- | --- |

—

IKT kasutajaoskused puuduvad või pole täiesti sobivad 2005. aastal

| — | IKT spetsialistioskused puuduvad või pole täiesti sobivad 2005. aastal |
| --- | --- |

—

IKT spetsialistioskused puuduvad või pole täiesti sobivad 2005. aastal

| — | IKT spetsialistide kõrged tasud 2005. aastal |
| --- | --- |

—

IKT spetsialistide kõrged tasud 2005. aastal

Näitajad, mida kogutakse ettevõtete kohta, kellel on tellimuste esitamise ja/või vastuvõtu haldamiseks kasutatav IT-süsteem:

| — | Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud asendusvarude taastellimise sisesüsteemiga |
| --- | --- |

—

Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud asendusvarude taastellimise sisesüsteemiga

| — | Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud arve- ja maksesüsteemiga |
| --- | --- |

—

Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud arve- ja maksesüsteemiga

| — | Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud tootmis-, logistika- või teenindustoimingute haldamise süsteemiga |
| --- | --- |

—

Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud tootmis-, logistika- või teenindustoimingute haldamise süsteemiga

| — | Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud tarnijate ärisüsteemidega |
| --- | --- |

—

Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud tarnijate ärisüsteemidega

| — | Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud klientide ärisüsteemidega |
| --- | --- |

—

Tellimuste haldamise IT-süsteem on ühendatud klientide ärisüsteemidega

Interneti ja muude elektrooniliste võrkude kasutamine ettevõtetes

Arvuteid kasutavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti-ühendus |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus

Interneti-ühendust omavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Vähemalt kord nädalas ülemaailmsesse võrku ühendatud arvutit kasutavate töötajate osakaal |
| --- | --- |

—

Vähemalt kord nädalas ülemaailmsesse võrku ühendatud arvutit kasutavate töötajate osakaal

| — | Interneti-ühendus: tavaline modemühendus |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: tavaline modemühendus

| — | Interneti-ühendus: ISDN |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: ISDN

| — | Interneti-ühendus: DSL |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: DSL

| — | Interneti-ühendus: muu Interneti püsiühendus |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: muu Interneti püsiühendus

| — | Interneti-ühendus: mobiilne Interneti-ühendus |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: mobiilne Interneti-ühendus

| — | Interneti-ühenduse maksimaalne allalaadimise kiirus (alla 144 kb/s, 144 kb/s või rohkem ja alla 2 Mb/s, 2 Mb/s või rohkem) |
| --- | --- |

—

Interneti-ühenduse maksimaalne allalaadimise kiirus (alla 144 kb/s, 144 kb/s või rohkem ja alla 2 Mb/s, 2 Mb/s või rohkem)

| — | Interneti kasutamine panga- ja finantsteenusteks |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine panga- ja finantsteenusteks

| — | Interneti kasutamine koolituseks ja hariduseks |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine koolituseks ja hariduseks

| — | Interneti kasutamine turuseireks |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine turuseireks

| — | Interneti kasutamine digitaalsete toodete vastuvõtuks |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine digitaalsete toodete vastuvõtuks

| — | Interneti kasutamine müügijärgsete teenuste tarbimiseks |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine müügijärgsete teenuste tarbimiseks

| — | Interneti kasutamine riigiasutustega suhtlemiseks 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine riigiasutustega suhtlemiseks 2005. aastal

| — | Kodulehe olemasolu |
| --- | --- |

—

Kodulehe olemasolu

2005. aastal Interneti kaudu riigiasutustega suhelnud ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt teabe hankimiseks 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt teabe hankimiseks 2005. aastal

| — | Interneti kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt blankettide hankimiseks 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt blankettide hankimiseks 2005. aastal

| — | Interneti kasutamine täidetud blankettide esitamiseks riigiasutustele 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine täidetud blankettide esitamiseks riigiasutustele 2005. aastal

| — | Interneti kasutamine elektroonilise hankesüsteemi (e-riigihanke) kaudu pakkumise esitamiseks 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine elektroonilise hankesüsteemi (e-riigihanke) kaudu pakkumise esitamiseks 2005. aastal

Kodulehte omavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Koduleht enda toodete turustamiseks |
| --- | --- |

—

Koduleht enda toodete turustamiseks

| — | Koduleht kataloogidele ja hinnakirjadele juurdepääsu võimaldamiseks |
| --- | --- |

—

Koduleht kataloogidele ja hinnakirjadele juurdepääsu võimaldamiseks

| — | Müügijärgset toetust pakkuv koduleht |
| --- | --- |

—

Müügijärgset toetust pakkuv koduleht

E-kaubanduse ja e-äri protsessid

Interneti-ühendust omavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | On tellinud Interneti kaudu |
| --- | --- |

—

On tellinud Interneti kaudu

| — | On saanud tellimusi Interneti kaudu |
| --- | --- |

—

On saanud tellimusi Interneti kaudu

Interneti kaudu tellinud ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti kaudu tellides tehtud ostude osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;100] ) |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu tellides tehtud ostude osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;100] )

Interneti kaudu tellimuse saanud ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti kaudu saadud tellimuste tulemusel tekkinud käibe osakaal |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu saadud tellimuste tulemusel tekkinud käibe osakaal

| — | Interneti kaudu e-müük klienditüüpide lõikes: B2B ja B2G |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu e-müük klienditüüpide lõikes: B2B ja B2G

| — | Interneti kaudu e-müük klienditüüpide lõikes: B2C |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu e-müük klienditüüpide lõikes: B2C

| — | Interneti kaudu e-müük sihtkohtade lõikes: siseriiklik |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu e-müük sihtkohtade lõikes: siseriiklik

| — | Interneti kaudu e-müük sihtkohtade lõikes: muud ELi liikmesriigid |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu e-müük sihtkohtade lõikes: muud ELi liikmesriigid

| — | Interneti kaudu e-müük sihtkohtade lõikes: muud maailma riigid |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu e-müük sihtkohtade lõikes: muud maailma riigid

| — | On müünud tooteid spetsialiseeritud B2B turgude kaudu |
| --- | --- |

—

On müünud tooteid spetsialiseeritud B2B turgude kaudu

Arvuteid kasutavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | On tellinud teiste arvutivõrkude kaudu kui Internet |
| --- | --- |

—

On tellinud teiste arvutivõrkude kaudu kui Internet

| — | On saanud tellimusi teistest arvutivõrkudest kui Internet |
| --- | --- |

—

On saanud tellimusi teistest arvutivõrkudest kui Internet

Teistest arvutivõrkudest kui Internet tellinud ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Teiste arvutivõrkude kaudu kui Internet tellides tehtud ostude osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;25[ , [25;50[ , [50;75[ , [75;100] ) |
| --- | --- |

—

Teiste arvutivõrkude kaudu kui Internet tellides tehtud ostude osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;25[ , [25;50[ , [50;75[ , [75;100] )

Teiste arvutivõrkude kaudu kui Internet tellimuse saanud ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Teiste arvutivõrkude kaudu kui Internet saadud tellimuste tulemusel tekkinud käibe osakaal |
| --- | --- |

—

Teiste arvutivõrkude kaudu kui Internet saadud tellimuste tulemusel tekkinud käibe osakaal

IKT turvalisus

Interneti-ühendust omavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Turvateenuste kasutamine: viirusekontrolli või -tõrje tarkvara |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: viirusekontrolli või -tõrje tarkvara

| — | Turvateenuste kasutamine: tulemüürid |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: tulemüürid

| — | Turvateenuste kasutamine: turvalised serverid |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: turvalised serverid

| — | Turvateenuste kasutamine: andmetest varuhoidlas säilitatavate koopiate tegemine |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: andmetest varuhoidlas säilitatavate koopiate tegemine

| — | Turvateenuste kasutamine: elektroonilise digitaalallkirja kasutamine klientide tuvastamiseks |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: elektroonilise digitaalallkirja kasutamine klientide tuvastamiseks

| — | Turvateenuste kasutamine: muud tuvastussüsteemid (näit PIN-kood) |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: muud tuvastussüsteemid (näit PIN-kood)

| — | Turvateenuste kasutamine: andmete krüpteerimine konfidentsiaalsuse tagamiseks |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: andmete krüpteerimine konfidentsiaalsuse tagamiseks

| — | 2005. aastal esinenud IKT-ga seotud probleemid, mille tulemuseks oli teabe või tööaja kadu |
| --- | --- |

—

2005. aastal esinenud IKT-ga seotud probleemid, mille tulemuseks oli teabe või tööaja kadu

b.2)   Järgmisi näitajaid kogutakse NACE Rev. 1.1 J jaos klassidesse 65.12, 65.22, 66.01 ja 66.03 liigitatud finantssektori ettevõtete kohta:

IKT-süsteemid ja nende kasutamine ettevõtetes

Kõikide ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Vähemalt kord nädalas arvutit kasutavate töötajate osakaal |
| --- | --- |

—

Vähemalt kord nädalas arvutit kasutavate töötajate osakaal

| — | Töötajate olemasolu, kes regulaarselt töötavad osa tööajast (pool päeva nädalas või rohkem) väljaspool ettevõtte tavalist töökohta ja lülituvad ettevõtte arvutisüsteemidesse elektrooniliste võrkude kaudu (kaugtöö) |
| --- | --- |

—

Töötajate olemasolu, kes regulaarselt töötavad osa tööajast (pool päeva nädalas või rohkem) väljaspool ettevõtte tavalist töökohta ja lülituvad ettevõtte arvutisüsteemidesse elektrooniliste võrkude kaudu (kaugtöö)

| — | Raskused IKT oskustega töötajate värbamisel 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Raskused IKT oskustega töötajate värbamisel 2005. aastal

| — | Traadita kohtvõrgu olemasolu |
| --- | --- |

—

Traadita kohtvõrgu olemasolu

| — | Juhtmepõhise kohtvõrgu olemasolu |
| --- | --- |

—

Juhtmepõhise kohtvõrgu olemasolu

| — | Sisevõrgu olemasolu |
| --- | --- |

—

Sisevõrgu olemasolu

| — | Välisvõrgu olemasolu |
| --- | --- |

—

Välisvõrgu olemasolu

| — | Tellimuste vastuvõtu haldamiseks kasutatava IT-süsteemi olemasolu |
| --- | --- |

—

Tellimuste vastuvõtu haldamiseks kasutatava IT-süsteemi olemasolu

| — | Tavaposti elektrooniliste sidevahenditega asendamise ulatus viimase viie aasta jooksul (ei ole asendatud, on asendatud vähesel määral, on asendatud märkimisväärselt, on asendatud suuremas osas või täielikult, ei kohaldata) |
| --- | --- |

—

Tavaposti elektrooniliste sidevahenditega asendamise ulatus viimase viie aasta jooksul (ei ole asendatud, on asendatud vähesel määral, on asendatud märkimisväärselt, on asendatud suuremas osas või täielikult, ei kohaldata)

Kaugtööd kasutavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Kaugtöö tüüpide lõikes: kodustöötamine |
| --- | --- |

—

Kaugtöö tüüpide lõikes: kodustöötamine

| — | Kaugtöö tüüpide lõikes: kliendi ja/või äripartneri asukohas |
| --- | --- |

—

Kaugtöö tüüpide lõikes: kliendi ja/või äripartneri asukohas

| — | Kaugtöö tüüpide lõikes: sama ettevõtte või ettevõtete rühma geograafiliselt hajutatud asukohtades |
| --- | --- |

—

Kaugtöö tüüpide lõikes: sama ettevõtte või ettevõtete rühma geograafiliselt hajutatud asukohtades

| — | Kaugtöö tüüpide lõikes: töölähetuste ajal |
| --- | --- |

—

Kaugtöö tüüpide lõikes: töölähetuste ajal

Näitajad, mida kogutakse ettevõtete kohta, kellel on 2005. aastal olnud raskusi IKT-oskustega töötajate värbamisel:

| — | IKT kasutajaoskused puuduvad või pole täiesti sobivad 2005. aastal |
| --- | --- |

—

IKT kasutajaoskused puuduvad või pole täiesti sobivad 2005. aastal

| — | IKT spetsialistioskused puuduvad või pole täiesti sobivad 2005. aastal |
| --- | --- |

—

IKT spetsialistioskused puuduvad või pole täiesti sobivad 2005. aastal

| — | IKT spetsialistide kõrged tasud 2005. aastal |
| --- | --- |

—

IKT spetsialistide kõrged tasud 2005. aastal

Näitajad, mida kogutakse ettevõtete kohta, kellel on tellimuste vastuvõtu haldamiseks kasutatav IT süsteem:

| — | Tellimuste haldamise IT süsteem on ühendatud ettevõtte või ettevõtete rühma sisesüsteemi |
| --- | --- |

—

Tellimuste haldamise IT süsteem on ühendatud ettevõtte või ettevõtete rühma sisesüsteemi

| — | Tellimuste haldamise IT süsteem on ühendatud klientide ärisüsteemidega |
| --- | --- |

—

Tellimuste haldamise IT süsteem on ühendatud klientide ärisüsteemidega

Internetikasutus ettevõtetes

Kõikide ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti-ühendus |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus

Interneti-ühendust omavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Vähemalt kord nädalas ülemaailmsesse võrku ühendatud arvutit kasutavate töötajate osakaal |
| --- | --- |

—

Vähemalt kord nädalas ülemaailmsesse võrku ühendatud arvutit kasutavate töötajate osakaal

| — | Interneti-ühendus: tavaline modemühendus |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: tavaline modemühendus

| — | Interneti-ühendus: ISDN |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: ISDN

| — | Interneti-ühendus: DSL |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: DSL

| — | Interneti-ühendus: muu Interneti püsiühendus |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: muu Interneti püsiühendus

| — | Interneti-ühendus: mobiilne Interneti-ühendus |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus: mobiilne Interneti-ühendus

| — | Interneti-ühenduse maksimaalne allalaadimise kiirus (alla 144 kb/s, 144 kb/s või rohkem ja alla 2 Mb/s, 2 Mb/s või rohkem) |
| --- | --- |

—

Interneti-ühenduse maksimaalne allalaadimise kiirus (alla 144 kb/s, 144 kb/s või rohkem ja alla 2 Mb/s, 2 Mb/s või rohkem)

| — | Interneti kasutamine koolituseks ja hariduseks |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine koolituseks ja hariduseks

| — | Interneti kasutamine riigiasutustega suhtlemiseks 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine riigiasutustega suhtlemiseks 2005. aastal

| — | Kodulehe olemasolu |
| --- | --- |

—

Kodulehe olemasolu

2005. aastal Interneti kaudu riigiasutustega suhelnud ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt teabe hankimiseks 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt teabe hankimiseks 2005. aastal

| — | Interneti kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt blankettide hankimiseks 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt blankettide hankimiseks 2005. aastal

| — | Interneti kasutamine täidetud blankettide esitamiseks riigiasutustele 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine täidetud blankettide esitamiseks riigiasutustele 2005. aastal

| — | Interneti kasutamine elektroonilise hankesüsteemi (e-riigihange) kaudu pakkumise esitamiseks 2005. aastal |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine elektroonilise hankesüsteemi (e-riigihange) kaudu pakkumise esitamiseks 2005. aastal

Kodulehte omavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad (ei ole kohustuslik):

| — | Koduleht enda toodete/teenuste turustamiseks (ei ole kohustuslik) |
| --- | --- |

—

Koduleht enda toodete/teenuste turustamiseks (ei ole kohustuslik)

E-kaubanduse ja e-äri protsessid

Interneti-ühendust omavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Klientidele Interneti kaudu online-finantsteenuste osutamine |
| --- | --- |

—

Klientidele Interneti kaudu online-finantsteenuste osutamine

Klientidele Interneti kaudu online-finantsteenuseid osutanud ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Makseteenuste osutamine |
| --- | --- |

—

Makseteenuste osutamine

| — | Säästude hoiustamine |
| --- | --- |

—

Säästude hoiustamine

| — | Laenude andmine |
| --- | --- |

—

Laenude andmine

| — | Investeerimisteenuse osutamine |
| --- | --- |

—

Investeerimisteenuse osutamine

| — | Elukindlustuslepingu sõlmimine |
| --- | --- |

—

Elukindlustuslepingu sõlmimine

| — | Kahjukindlustuslepingu sõlmimine |
| --- | --- |

—

Kahjukindlustuslepingu sõlmimine

| — | On saanud Interneti kaudu makseteenuste tellimuse |
| --- | --- |

—

On saanud Interneti kaudu makseteenuste tellimuse

| — | On saanud Interneti kaudu säästude hoiustamise tellimuse |
| --- | --- |

—

On saanud Interneti kaudu säästude hoiustamise tellimuse

| — | On saanud Interneti kaudu laenutaotluse |
| --- | --- |

—

On saanud Interneti kaudu laenutaotluse

| — | On saanud Interneti kaudu investeerimisteenuse tellimuse |
| --- | --- |

—

On saanud Interneti kaudu investeerimisteenuse tellimuse

| — | On saanud Interneti kaudu elukindlustuse tellimuse |
| --- | --- |

—

On saanud Interneti kaudu elukindlustuse tellimuse

| — | On saanud Interneti kaudu kahjukindlustuse tellimuse |
| --- | --- |

—

On saanud Interneti kaudu kahjukindlustuse tellimuse

| — | Interneti kaudu finantsteenuste müük sihtkohtade lõikes: siseriiklik, |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu finantsteenuste müük sihtkohtade lõikes: siseriiklik,

| — | Interneti kaudu finantsteenuste müük sihtkohtade lõikes: muud ELi liikmesriigid |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu finantsteenuste müük sihtkohtade lõikes: muud ELi liikmesriigid

| — | Interneti kaudu finantsteenuste müük sihtkohtade lõikes: muud maailma riigid |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu finantsteenuste müük sihtkohtade lõikes: muud maailma riigid

Interneti kaudu pangateenuseid osutavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Kõikide kodulehe kaudu tellimuse esitanud konto/hoiuse omanike osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Kõikide kodulehe kaudu tellimuse esitanud konto/hoiuse omanike osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Kodulehe kaudu tellimuse esitanud konto/hoiuse eraisikust omanike osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Kodulehe kaudu tellimuse esitanud konto/hoiuse eraisikust omanike osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Kodulehe kaudu tellimuse esitanud konto/hoiuse juriidilisest isikust omanike osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Kodulehe kaudu tellimuse esitanud konto/hoiuse juriidilisest isikust omanike osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Interneti kaudu esitatud maksekorralduste väärtuse osakaal (ei ole kohustuslik) protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu esitatud maksekorralduste väärtuse osakaal (ei ole kohustuslik) protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Interneti kaudu esitatud tellimustest saadud tulude osakaal (ei ole kohustuslik) protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Interneti kaudu esitatud tellimustest saadud tulude osakaal (ei ole kohustuslik) protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

Interneti kaudu kindlustusteenuseid osutavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Eraisikute poolt kodulehe kaudu tellitud kindlustuspoliiside osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Eraisikute poolt kodulehe kaudu tellitud kindlustuspoliiside osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Juriidiliste isikute poolt kodulehe kaudu tellitud kindlustuspoliiside osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Juriidiliste isikute poolt kodulehe kaudu tellitud kindlustuspoliiside osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

| — | Eraisikute ja juriidiliste isikute poolt kodulehe kaudu tellitud kindlustuspoliiside kindlustusmaksete koguväärtuse osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] ) |
| --- | --- |

—

Eraisikute ja juriidiliste isikute poolt kodulehe kaudu tellitud kindlustuspoliiside kindlustusmaksete koguväärtuse osakaal protsendiklassides ( [0;1[ , [1;5[ , [5;10[ , [10;25[ , [25;50[ , [50;100] )

Kõikide ettevõtete kohta kogutavad näitajad (ei ole kohustuslik):

| — | Klientidelt tellimuste vastuvõtmine teistest arvutivõrkudest kui Internet (ei ole kohustuslik) |
| --- | --- |

—

Klientidelt tellimuste vastuvõtmine teistest arvutivõrkudest kui Internet (ei ole kohustuslik)

Ettevõtete, mis on saanud klientidelt tellimusi teistest arvutivõrkudest kui Internet, kohta kogutavad näitajad (ei ole kohustuslik):

| — | Võrgu kasutamine maksekorralduste partiide vastuvõtmiseks juriidilistest isikutest klientide arvutirakendustest (ei ole kohustuslik) |
| --- | --- |

—

Võrgu kasutamine maksekorralduste partiide vastuvõtmiseks juriidilistest isikutest klientide arvutirakendustest (ei ole kohustuslik)

| — | Sularahaautomaatide võrgu kasutamine iseteeninduse sektoris maksekorralduste vastuvõtmiseks ja/või võrgu kasutamine jaemüüjate/üksikisikute krediitkaardimakseteks (ei ole kohustuslik) |
| --- | --- |

—

Sularahaautomaatide võrgu kasutamine iseteeninduse sektoris maksekorralduste vastuvõtmiseks ja/või võrgu kasutamine jaemüüjate/üksikisikute krediitkaardimakseteks (ei ole kohustuslik)

| — | Võrgu kasutamine tellimuste vastuvõtmiseks ettevõtte arvutisüsteemiga ühendatud müügiesindajate arvutisüsteemidest (ei ole kohustuslik) |
| --- | --- |

—

Võrgu kasutamine tellimuste vastuvõtmiseks ettevõtte arvutisüsteemiga ühendatud müügiesindajate arvutisüsteemidest (ei ole kohustuslik)

| — | Teiste elektrooniliste võrkude kui Internet muuotstarbeline kasutamine (ei ole kohustuslik) |
| --- | --- |

—

Teiste elektrooniliste võrkude kui Internet muuotstarbeline kasutamine (ei ole kohustuslik)

IKT turvalisus

Interneti-ühendust omavate ettevõtete kohta kogutavad näitajad:

| — | Turvateenuste kasutamine: viirusekontrolli või -tõrje tarkvara |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: viirusekontrolli või -tõrje tarkvara

| — | Turvateenuste kasutamine: tulemüürid |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: tulemüürid

| — | Turvateenuste kasutamine: turvalised serverid |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: turvalised serverid

| — | Turvateenuste kasutamine: andmetest varuhoidlas säilitatavate koopiate tegemine |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: andmetest varuhoidlas säilitatavate koopiate tegemine

| — | Turvateenuste kasutamine: elektroonilise digitaalallkirja kasutamine klientide tuvastamiseks |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: elektroonilise digitaalallkirja kasutamine klientide tuvastamiseks

| — | Turvateenuste kasutamine: muud tuvastussüsteemid (nt PIN-kood) |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: muud tuvastussüsteemid (nt PIN-kood)

| — | Turvateenuste kasutamine: andmete krüpteerimine konfidentsiaalsuse tagamiseks |
| --- | --- |

—

Turvateenuste kasutamine: andmete krüpteerimine konfidentsiaalsuse tagamiseks

| — | 2005. aastal esinenud IKT-ga seotud probleemid, mille tulemusel kaotati informatsiooni või tööaega |
| --- | --- |

—

2005. aastal esinenud IKT-ga seotud probleemid, mille tulemusel kaotati informatsiooni või tööaega

2.   KATVUS

Käesoleva lisa 1(b) rubriigis määratletud näitajaid kogutakse ettevõtete kohta, mis on liigitatud järgmiste majandustegevuste ja ettevõtte suuruste lõikes.

a)   Majandustegevus: järgmistesse NACE Rev. 1.1 klassidesse liigitatud ettevõtted:

| NACE klass | Kirjeldus |
| --- | --- |
| D jagu | “Tööstus” |
| F jagu | “Ehitus” |
| G jagu | “Hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite, mootorrataste ja tarbeesemete parandus” |
| Rühm 55.1 ja 55.2 | “Hotellid” ja “Laagriplatsid ja muud lühimajutuskohad” |
| I jagu | “Veondus, laondus ja side” |
| Klass 65.12 | “Muu finantsvahendus” |
| Klass 65.22 | “Muu laenuandmine” |
| Klass 66.01 | “Elukindlustus” |
| Klass 66.03 | “Kahjukindlustus” |
| K jagu | “Kinnisvara, rentimine ja äritegevus” |
| Rühm 92.1 ja 92.2 | “Kino- ja videofilmide alane tegevus” ja “Raadio ja televisiooni alane tegevus” |

NACE klass

Kirjeldus

D jagu

“Tööstus”

F jagu

“Ehitus”

G jagu

“Hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite, mootorrataste ja tarbeesemete parandus”

Rühm 55.1 ja 55.2

“Hotellid” ja “Laagriplatsid ja muud lühimajutuskohad”

I jagu

“Veondus, laondus ja side”

Klass 65.12

“Muu finantsvahendus”

Klass 65.22

“Muu laenuandmine”

Klass 66.01

“Elukindlustus”

Klass 66.03

“Kahjukindlustus”

K jagu

“Kinnisvara, rentimine ja äritegevus”

Rühm 92.1 ja 92.2

“Kino- ja videofilmide alane tegevus” ja “Raadio ja televisiooni alane tegevus”

b)   Ettevõtte suurus: kümne ja enama töötajaga ettevõtted;

c)   Geograafiline ulatus: liikmesriigi ükskõik missuguses osas asuvad ettevõtted.

3.   VAATLUSPERIOODID

Rubriigi “E-kaubandus ja e-äri protsessid” ja muude täpsustatud muutujate vaatlusperiood on 2005. aasta. Muude andmete vaatlusperiood on 2006. aasta jaanuar.

4.   JAOTUSED

Käesoleva lisa 1(b) rubriigis loetletud teemad ja näitajad esitatakse eraldi järgmistes jaotustes:

a)   Jaotus majandustegevuse alusel: vastavalt järgmistele NACE Rev. 1.1 kogumitele:

NACE kogum

| | DA + DB + DC + DD + DE |
| --- | --- |

DA + DB + DC + DD + DE

| | DF + DG + DH |
| --- | --- |

DF + DG + DH

| | DI + DJ |
| --- | --- |

DI + DJ

| | DK + DL + DM + DN |
| --- | --- |

DK + DL + DM + DN

| | 45 |
| --- | --- |

45

| | 50 |
| --- | --- |

50

| | 51 |
| --- | --- |

51

| | 52 |
| --- | --- |

52

| | 55.1 + 55.2 |
| --- | --- |

55.1 + 55.2

| | 60 + 61 + 62 + 63 |
| --- | --- |

60 + 61 + 62 + 63

| | 64 |
| --- | --- |

64

| | 65.12 + 65.22 |
| --- | --- |

65.12 + 65.22

| | 66.01 + 66.03 |
| --- | --- |

66.01 + 66.03

| | 72 |
| --- | --- |

72

| | 70 + 71 + 73 + 74 |
| --- | --- |

70 + 71 + 73 + 74

| | 92.1 + 92.2 |
| --- | --- |

92.1 + 92.2

b)   Jaotus suurusklassi alusel: andmed liigitatakse järgmiste töötajate arvu suurusklasside alusel.

Suurusklass

| | 10 või rohkem |
| --- | --- |

10 või rohkem

| | 10–49 (väikeettevõtted) |
| --- | --- |

10–49 (väikeettevõtted)

| | 50–249 (keskmise suurusega ettevõtted) |
| --- | --- |

50–249 (keskmise suurusega ettevõtted)

| | 250 või rohkem (suurettevõtted) |
| --- | --- |

250 või rohkem (suurettevõtted)

c)   Geograafiline jaotus: andmed liigitatakse järgmiste piirkondlike rühmade alusel.

Piirkondlik rühm

| | Eesmärgi 1 piirkonnad (sealhulgas eesmärgi 1 ülemineku- ja toetuste järkjärgulise kaotamise piirkonnad) |
| --- | --- |

Eesmärgi 1 piirkonnad (sealhulgas eesmärgi 1 ülemineku- ja toetuste järkjärgulise kaotamise piirkonnad)

| | Piirkonnad, mis ei ole eesmärgi 1 piirkonnad |
| --- | --- |

Piirkonnad, mis ei ole eesmärgi 1 piirkonnad

5.   PERIOODILISUS

Andmed esitatakse üks kord 2006. aasta kohta.

6.   TÄHTAJAD

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artiklis 6 nimetatud koondandmed, mis märgistatakse vajadusel kui konfidentsiaalsed või ebausaldusväärsed, edastatakse Eurostatile enne 5. oktoobrit 2006. Selleks kuupäevaks peab andmebaas olema lõplik, kontrollitud ja vastu võetud. Elektroonilised tabelid koostatakse vastavalt Eurostati juhistele. |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artiklis 6 nimetatud koondandmed, mis märgistatakse vajadusel kui konfidentsiaalsed või ebausaldusväärsed, edastatakse Eurostatile enne 5. oktoobrit 2006. Selleks kuupäevaks peab andmebaas olema lõplik, kontrollitud ja vastu võetud. Elektroonilised tabelid koostatakse vastavalt Eurostati juhistele.

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artiklis 6 nimetatud metaandmed esitatakse Eurostatile enne 31. juulit 2006. Metaandmed esitatakse vastavalt Eurostati mallile. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artiklis 6 nimetatud metaandmed esitatakse Eurostatile enne 31. juulit 2006. Metaandmed esitatakse vastavalt Eurostati mallile.

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artikli 7 lõikes 4 nimetatud kvaliteediaruanne esitatakse Eurostatile 1. detsembriks 2006. Kvaliteediaruanne koostatakse vastavalt Eurostati mallile. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artikli 7 lõikes 4 nimetatud kvaliteediaruanne esitatakse Eurostatile 1. detsembriks 2006. Kvaliteediaruanne koostatakse vastavalt Eurostati mallile.

---

II LISA

2. moodul: Üksikisikud, leibkonnad ja infoühiskond

1.   TEEMAD JA NÄITAJAD

a)   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 II lisast valitud 2006. võrdlusaastal hõlmatud teemad on järgmised:

| — | IKT-süsteemide kättesaadavus ja kasutamine üksikisikute ja/või leibkondade poolt |
| --- | --- |

—

IKT-süsteemide kättesaadavus ja kasutamine üksikisikute ja/või leibkondade poolt

| — | Interneti kasutamine erinevatel eesmärkidel üksikisikute ja/või leibkondade poolt |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine erinevatel eesmärkidel üksikisikute ja/või leibkondade poolt

| — | IKT turvalisus |
| --- | --- |

—

IKT turvalisus

| — | IKT-pädevus |
| --- | --- |

—

IKT-pädevus

| — | IKT ja Interneti kasutamist takistavad tegurid |
| --- | --- |

—

IKT ja Interneti kasutamist takistavad tegurid

b)   Kogutakse järgmisi näitajaid:

| | IKT-süsteemide kättesaadavus ja kasutamine üksikisikute ja/või leibkondade poolt.
  Kõigi leibkondade kohta kogutavad näitajad:






  — | Juurdepääs IKT-seadmetele kodus: TV (esitatakse eraldi andmed paraboolantennide, kaabeltelevisiooni ja digitaaltelevisiooni kohta) |
| --- | --- | --- |

IKT-süsteemide kättesaadavus ja kasutamine üksikisikute ja/või leibkondade poolt.

Kõigi leibkondade kohta kogutavad näitajad:

—

Juurdepääs IKT-seadmetele kodus: TV (esitatakse eraldi andmed paraboolantennide, kaabeltelevisiooni ja digitaaltelevisiooni kohta)

| — | Juurdepääs IKT-seadmetele kodus: tavatelefon |
| --- | --- |

—

Juurdepääs IKT-seadmetele kodus: tavatelefon

| — | Juurdepääs IKT-seadmetele kodus: mobiiltelefon (andmed esitatakse eraldi Interneti-põhiste mobiiltelefonide kohta) |
| --- | --- |

—

Juurdepääs IKT-seadmetele kodus: mobiiltelefon (andmed esitatakse eraldi Interneti-põhiste mobiiltelefonide kohta)

| — | Juurdepääs IKT-seadmetele kodus: mängukonsool |
| --- | --- |

—

Juurdepääs IKT-seadmetele kodus: mängukonsool

| — | Juurdepääs IKT seadmetele kodus: lauaarvuti |
| --- | --- |

—

Juurdepääs IKT seadmetele kodus: lauaarvuti

| — | Juurdepääs IKT seadmetele kodus: sülearvuti |
| --- | --- |

—

Juurdepääs IKT seadmetele kodus: sülearvuti

| — | Juurdepääs IKT seadmetele kodus: pihuarvuti |
| --- | --- |

—

Juurdepääs IKT seadmetele kodus: pihuarvuti

| — | Interneti-ühendus kodus, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse |
| --- | --- |

—

Interneti-ühendus kodus, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse

Kodus Interneti-ühendust omavate leibkondade kohta kogutavad näitajad:

| — | Kodus Interneti kasutamise seadmed: lauaarvuti |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamise seadmed: lauaarvuti

| — | Kodus Interneti kasutamise seadmed: sülearvuti |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamise seadmed: sülearvuti

| — | Kodus Interneti kasutamise seadmed: spetsiaalse Interneti-ühenduse seadmega teler |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamise seadmed: spetsiaalse Interneti-ühenduse seadmega teler

| — | Kodus Interneti kasutamise seadmed: mängukonsoolid |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamise seadmed: mängukonsoolid

| — | Kodus Interneti kasutamise seadmed: muud vahendid (ei ole kohustuslik: andmed esitatakse eraldi: Interneti-põhiste mobiiltelefonide abil ja pihuarvutite abil) |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamise seadmed: muud vahendid (ei ole kohustuslik: andmed esitatakse eraldi: Interneti-põhiste mobiiltelefonide abil ja pihuarvutite abil)

| — | Koduse Interneti-ühenduse tüüp: modemühendus või ISDN |
| --- | --- |

—

Koduse Interneti-ühenduse tüüp: modemühendus või ISDN

| — | Koduse Interneti-ühenduse tüüp: DSL |
| --- | --- |

—

Koduse Interneti-ühenduse tüüp: DSL

| — | Koduse Interneti-ühenduse tüüp: muu lairibaühendus (nt kaabel, UMTS jne) |
| --- | --- |

—

Koduse Interneti-ühenduse tüüp: muu lairibaühendus (nt kaabel, UMTS jne)

| — | Koduse Interneti-ühenduse tüüp: kitsasribaühendus mobiiltelefoniga (WAP, GPRS jne). |
| --- | --- |

—

Koduse Interneti-ühenduse tüüp: kitsasribaühendus mobiiltelefoniga (WAP, GPRS jne).

Kõikide üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Viimase aja arvutikasutus (viimase kolme kuu jooksul; kolm kuud kuni aasta tagasi; rohkem kui aasta tagasi; ei ole kunagi arvutit kasutanud) |
| --- | --- |

—

Viimase aja arvutikasutus (viimase kolme kuu jooksul; kolm kuud kuni aasta tagasi; rohkem kui aasta tagasi; ei ole kunagi arvutit kasutanud)

| — | Mobiiltelefoni kasutamine |
| --- | --- |

—

Mobiiltelefoni kasutamine

Viimase kolme kuu jooksul arvutit kasutanud üksikisikute kohta kogutavad andmed:

| — | Arvutikasutuse sagedus (iga päev või peaaegu iga päev; vähemalt kord nädalas (kuid mitte iga päev); vähemalt kord kuus (kuid mitte iga nädal); harvem kui kord kuus) |
| --- | --- |

—

Arvutikasutuse sagedus (iga päev või peaaegu iga päev; vähemalt kord nädalas (kuid mitte iga päev); vähemalt kord kuus (kuid mitte iga nädal); harvem kui kord kuus)

| — | Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: kodus |
| --- | --- |

—

Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: kodus

| — | Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: põhitöökohas (mitte kodus) |
| --- | --- |

—

Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: põhitöökohas (mitte kodus)

| — | Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: haridusasutuses |
| --- | --- |

—

Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: haridusasutuses

| — | Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: kellegi teise kodus |
| --- | --- |

—

Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: kellegi teise kodus

| — | Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: mujal |
| --- | --- |

—

Arvutikasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: mujal

Mobiiltelefoni kasutavate üksikisikute kohta kogutavad andmed:

| — | Isikliku tavaposti asendamine mobiiltelefoni teksti- või pildisõnumitega (ei ole asendanud; on asendanud vähesel määral; on asendanud märkimisväärselt; on asendanud suuremas osas või täielikult; ei kohaldata) |
| --- | --- |

—

Isikliku tavaposti asendamine mobiiltelefoni teksti- või pildisõnumitega (ei ole asendanud; on asendanud vähesel määral; on asendanud märkimisväärselt; on asendanud suuremas osas või täielikult; ei kohaldata)

| | Interneti kasutamine erinevatel eesmärkidel üksikisikute ja/või leibkondade poolt
  Kõikide üksikisikute kohta kogutavad näitajad:






  — | Viimase aja Interneti-kasutus (viimase kolme kuu jooksul; kolm kuud kuni aasta tagasi; rohkem kui aasta tagasi; ei ole kunagi Internetti kasutanud) |
| --- | --- | --- |

Interneti kasutamine erinevatel eesmärkidel üksikisikute ja/või leibkondade poolt

Kõikide üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

—

Viimase aja Interneti-kasutus (viimase kolme kuu jooksul; kolm kuud kuni aasta tagasi; rohkem kui aasta tagasi; ei ole kunagi Internetti kasutanud)

Internetti kasutanud üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti-kaubanduse kasutamine isiklikeks eesmärkideks viimasel ajal (viimase kolme kuu jooksul; kolm kuud kuni aasta tagasi; rohkem kui aasta tagasi; ei ole kunagi Internetist ostnud ega tellinud) |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubanduse kasutamine isiklikeks eesmärkideks viimasel ajal (viimase kolme kuu jooksul; kolm kuud kuni aasta tagasi; rohkem kui aasta tagasi; ei ole kunagi Internetist ostnud ega tellinud)

Viimase kolme kuu jooksul Internetti kasutanud üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti-kasutuse sagedus viimase kolme kuu jooksul (iga päev või peaaegu iga päev; vähemalt kord nädalas (kuid mitte iga päev); vähemalt kord kuus (kuid mitte iga nädal); harvem kui kord kuus) |
| --- | --- |

—

Interneti-kasutuse sagedus viimase kolme kuu jooksul (iga päev või peaaegu iga päev; vähemalt kord nädalas (kuid mitte iga päev); vähemalt kord kuus (kuid mitte iga nädal); harvem kui kord kuus)

| — | Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: kodus |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: kodus

| — | Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: tööl (mitte kodus) |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: tööl (mitte kodus)

| — | Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: haridusasutuses |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: haridusasutuses

| — | Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: kellegi teise kodus |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: kellegi teise kodus

| — | Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: mujal (ei ole kohustuslik: nimetage eraldi avalik raamatukogu; postkontor; avalik asutus; linnavalitsus või riigiasutus; kohalik või vabatahtlik organisatsioon; Interneti-kohvik) |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamise koht viimase kolme kuu jooksul: mujal (ei ole kohustuslik: nimetage eraldi avalik raamatukogu; postkontor; avalik asutus; linnavalitsus või riigiasutus; kohalik või vabatahtlik organisatsioon; Interneti-kohvik)

| — | Mobiilsidevahendite abil Interneti kasutamine: mobiiltelefon WAP või GPRS kaudu |
| --- | --- |

—

Mobiilsidevahendite abil Interneti kasutamine: mobiiltelefon WAP või GPRS kaudu

| — | Mobiilsidevahendite abil Interneti kasutamine: mobiiltelefon UMTS kaudu |
| --- | --- |

—

Mobiilsidevahendite abil Interneti kasutamine: mobiiltelefon UMTS kaudu

| — | Mobiilsidevahendite abil Interneti kasutamine: pihuarvuti |
| --- | --- |

—

Mobiilsidevahendite abil Interneti kasutamine: pihuarvuti

| — | Isikliku tavaposti asendamine Interneti või e-postiga (ei ole asendanud; on asendanud vähesel määral; on asendanud märkimisväärselt; on asendanud suuremas osas või täielikult; ei kohaldata) |
| --- | --- |

—

Isikliku tavaposti asendamine Interneti või e-postiga (ei ole asendanud; on asendanud vähesel määral; on asendanud märkimisväärselt; on asendanud suuremas osas või täielikult; ei kohaldata)

| — | Isikliku e-posti aadressi kasutamine (tööl või kodus) |
| --- | --- |

—

Isikliku e-posti aadressi kasutamine (tööl või kodus)

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine meilisõnumite saatmiseks ja/või vastuvõtmiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine meilisõnumite saatmiseks ja/või vastuvõtmiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine Interneti kaudu telefoniga kõnelemiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine Interneti kaudu telefoniga kõnelemiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine muuks suhtlemiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine muuks suhtlemiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine kaupade ja teenuste kohta teabe leidmiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine kaupade ja teenuste kohta teabe leidmiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine reisi- ja majutusteenuste kasutamiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine reisi- ja majutusteenuste kasutamiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine veebiraadio kuulamiseks või veebitelevisiooni vaatamiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine veebiraadio kuulamiseks või veebitelevisiooni vaatamiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine mängude mängimiseks, mängude, piltide või muusika allalaadimiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine mängude mängimiseks, mängude, piltide või muusika allalaadimiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine tarkvara allalaadimiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine tarkvara allalaadimiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine online ajalehtede ja ajakirjade lugemiseks või allalaadimiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine online ajalehtede ja ajakirjade lugemiseks või allalaadimiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine töö otsimiseks või töökoha taotluse saatmiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine töö otsimiseks või töökoha taotluse saatmiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine tervisega seotud teabe otsimiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine tervisega seotud teabe otsimiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine muuks infootsinguks või online teenuse kasutamiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine muuks infootsinguks või online teenuse kasutamiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine Interneti-panga kasutamiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine Interneti-panga kasutamiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine kaupade või teenuste müügiks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine kaupade või teenuste müügiks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine ametliku haridusega seotud eesmärkidel |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine ametliku haridusega seotud eesmärkidel

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine täiendkoolitusega seotud eesmärkidel |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine täiendkoolitusega seotud eesmärkidel

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine muudel spetsiaalselt töövõimalustega seotud hariduslikel eesmärkidel |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine muudel spetsiaalselt töövõimalustega seotud hariduslikel eesmärkidel

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt teabe hankimiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt teabe hankimiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt ametlike blankettide allalaadimiseks |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine riigiasutuste kodulehtedelt ametlike blankettide allalaadimiseks

| — | Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine täidetud blankettide saatmiseks riigiasutustesse |
| --- | --- |

—

Viimase kolme kuu jooksul Interneti isiklikel eesmärkidel kasutamine täidetud blankettide saatmiseks riigiasutustesse

| — | Interneti kasutamine suhtlemiseks avaliku halduse asutustega (kasutamine; kasutamishuvi; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Interneti kasutamine suhtlemiseks avaliku halduse asutustega (kasutamine; kasutamishuvi; ei ole huvitatud)

Viimase kolme kuu jooksul Internetti kasutanud ja e-valitsusest huvitatud üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Riigi e-teenuste kasutamine tulumaksu maksmiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine tulumaksu maksmiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine tööhõiveameti kaudu tööotsinguks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine tööhõiveameti kaudu tööotsinguks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine seoses sotsiaalkindlustushüvitistega (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine seoses sotsiaalkindlustushüvitistega (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine seoses isiklike dokumentidega (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine seoses isiklike dokumentidega (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine sõiduki registreerimiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine sõiduki registreerimiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine ehitusloa taotlemiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine ehitusloa taotlemiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine politseile avalduse tegemiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine politseile avalduse tegemiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine avalikes raamatukogudes (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine avalikes raamatukogudes (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine tõendite taotlemiseks ja väljastamiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine tõendite taotlemiseks ja väljastamiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine dokumentide esitamiseks kõrgkooli (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine dokumentide esitamiseks kõrgkooli (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine kolimisest teatamiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine kolimisest teatamiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

| — | Riigi e-teenuste kasutamine tervishoiuteenuste kasutamiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud) |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamine tervishoiuteenuste kasutamiseks (kasutamine; kasutuskavatsus; ei ole huvitatud)

Viimase 12 kuu jooksul Internetti Interneti-kaubanduse eesmärkidel kasutanud üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Internetist toidukaupade tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist toidukaupade tellimine

| — | Internetist majapidamiskaupade tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist majapidamiskaupade tellimine

| — | Internetist filmide või muusika tellimine (eraldi näidata, kas tellimus toimetati kätte Interneti kaudu) |
| --- | --- |

—

Internetist filmide või muusika tellimine (eraldi näidata, kas tellimus toimetati kätte Interneti kaudu)

| — | Internetist raamatute, ajakirjade, ajalehtede või e-õppe materjalide tellimine (eraldi näidata, kas tellimus toimetati kätte Interneti kaudu) |
| --- | --- |

—

Internetist raamatute, ajakirjade, ajalehtede või e-õppe materjalide tellimine (eraldi näidata, kas tellimus toimetati kätte Interneti kaudu)

| — | Internetist rõivaste või spordikaupade tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist rõivaste või spordikaupade tellimine

| — | Internetist tarkvara ja tarkvaratäienduste tellimine (eraldi näidata, kas tellimus toimetati kätte Interneti kaudu) |
| --- | --- |

—

Internetist tarkvara ja tarkvaratäienduste tellimine (eraldi näidata, kas tellimus toimetati kätte Interneti kaudu)

| — | Internetist arvutiriistvara tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist arvutiriistvara tellimine

| — | Internetist elektroonikaseadmete tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist elektroonikaseadmete tellimine

| — | Internetist aktsiate ostu, finantsteenuste või kindlustuse tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist aktsiate ostu, finantsteenuste või kindlustuse tellimine

| — | Internetist reisi- või puhkusemajutuse tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist reisi- või puhkusemajutuse tellimine

| — | Internetist üritustele piletite tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist üritustele piletite tellimine

| — | Internetis loteriipiletite ostmine või kihlvedude sõlmimine |
| --- | --- |

—

Internetis loteriipiletite ostmine või kihlvedude sõlmimine

| — | Internetist muude kaupade või teenuste tellimine |
| --- | --- |

—

Internetist muude kaupade või teenuste tellimine

| — | Internetist tellimine väljaspool Internetti tuntud jaemüüjatelt |
| --- | --- |

—

Internetist tellimine väljaspool Internetti tuntud jaemüüjatelt

| — | Internetist tellimine Internetist tuntud või leitud jaemüüjatelt |
| --- | --- |

—

Internetist tellimine Internetist tuntud või leitud jaemüüjatelt

| — | Internetikaubandusega seotud probleemid tüübist sõltumata |
| --- | --- |

—

Internetikaubandusega seotud probleemid tüübist sõltumata

Viimase 12 kuu jooksul Internetti Interneti-kaubanduse eesmärkidel kasutanud ja Interneti-kaubandusega seotud probleemidega kokkupuutunud üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Interneti-kaubandusega seotud probleemid: raskused garantiidega seotud teabe leidmisel |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandusega seotud probleemid: raskused garantiidega seotud teabe leidmisel

| — | Interneti-kaubandusega seotud probleemid: lubatust aeglasem kättetoimetamine |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandusega seotud probleemid: lubatust aeglasem kättetoimetamine

| — | Interneti-kaubandusega seotud probleemid: lubatust kõrgem hind |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandusega seotud probleemid: lubatust kõrgem hind

| — | Interneti-kaubandusega seotud probleemid: kohaletoimetatud kaubad olid valed või kahjustatud või ei saadetud neid üldse |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandusega seotud probleemid: kohaletoimetatud kaubad olid valed või kahjustatud või ei saadetud neid üldse

| — | Interneti-kaubandusega seotud probleemid: maksete ebaturvalisus |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandusega seotud probleemid: maksete ebaturvalisus

| — | Interneti-kaubandusega seotud probleemid: kaebuste esitamine ja kaupade vahetus on raske või reageerimine kaebusele ebarahuldav |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandusega seotud probleemid: kaebuste esitamine ja kaupade vahetus on raske või reageerimine kaebusele ebarahuldav

| — | Interneti-kaubandusega seotud probleemid: muu |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandusega seotud probleemid: muu

IKT turvalisus

Viimase kolme kuu jooksul kodus Internetti kasutanud üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Rämpspost (volitamata meilisõnumid, mida isik peab rämpspostiks ja eelistaks mitte saada) |
| --- | --- |

—

Rämpspost (volitamata meilisõnumid, mida isik peab rämpspostiks ja eelistaks mitte saada)

IKT-pädevus

Arvutit kasutanud üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Kõige viimane vähemalt kolme tunni pikkune ükskõik millist arvutikasutuse tahku käsitlev koolitus (viimase kolme kuu jooksul; kolm kuud kuni aasta tagasi; aasta kuni kolm aastat tagasi; rohkem kui kolm aastat tagasi; ei ole kunagi kursustel käinud) |
| --- | --- |

—

Kõige viimane vähemalt kolme tunni pikkune ükskõik millist arvutikasutuse tahku käsitlev koolitus (viimase kolme kuu jooksul; kolm kuud kuni aasta tagasi; aasta kuni kolm aastat tagasi; rohkem kui kolm aastat tagasi; ei ole kunagi kursustel käinud)

| — | Failidest või kaustadest koopiate tegemise või nende liigutamise oskus |
| --- | --- |

—

Failidest või kaustadest koopiate tegemise või nende liigutamise oskus

| — | Kopeerimise ja kleepimise oskus teabe liigutamiseks dokumendi sees |
| --- | --- |

—

Kopeerimise ja kleepimise oskus teabe liigutamiseks dokumendi sees

| — | Arvutustabelites põhiliste aritmeetiliste valemite kasutamise oskus |
| --- | --- |

—

Arvutustabelites põhiliste aritmeetiliste valemite kasutamise oskus

| — | Failide pakkimise oskus |
| --- | --- |

—

Failide pakkimise oskus

| — | Uute seadmete, näiteks printeri või modemi ühendamise ja installeerimise oskus |
| --- | --- |

—

Uute seadmete, näiteks printeri või modemi ühendamise ja installeerimise oskus

| — | Spetsiaalse programmeerimiskeele abil arvutiprogrammi kirjutamise oskus |
| --- | --- |

—

Spetsiaalse programmeerimiskeele abil arvutiprogrammi kirjutamise oskus

Internetti kasutanud üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Teabe leidmiseks otsingumootori kasutamise oskus |
| --- | --- |

—

Teabe leidmiseks otsingumootori kasutamise oskus

| — | Manustega meilisõnumite saatmise oskus |
| --- | --- |

—

Manustega meilisõnumite saatmise oskus

| — | Jututubades, uudisrühmades või Interneti-foorumites teadete postitamise oskus |
| --- | --- |

—

Jututubades, uudisrühmades või Interneti-foorumites teadete postitamise oskus

| — | Oskus kasutada Internetti telefonikõnede tegemiseks |
| --- | --- |

—

Oskus kasutada Internetti telefonikõnede tegemiseks

| — | Filmide, muusika jne vahetamiseks failivahetusprogrammide kasutamise oskus |
| --- | --- |

—

Filmide, muusika jne vahetamiseks failivahetusprogrammide kasutamise oskus

| — | Kodulehe tegemise oskus |
| --- | --- |

—

Kodulehe tegemise oskus

Ühe või mitme arvuti- või Interneti-oskusega üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | e-oskuste omandamine: ametlikus haridusasutuses |
| --- | --- |

—

e-oskuste omandamine: ametlikus haridusasutuses

| — | e-oskuste omandamine: täiskasvanute koolituskeskuse kursustel (kuid mitte tööandja algatusel) |
| --- | --- |

—

e-oskuste omandamine: täiskasvanute koolituskeskuse kursustel (kuid mitte tööandja algatusel)

| — | e-oskuste omandamine: kutseõppekursustel (tööandja nõudmisel) |
| --- | --- |

—

e-oskuste omandamine: kutseõppekursustel (tööandja nõudmisel)

| — | e-oskuste omandamine: ise raamatutest, CD-ROM-ilt vms õppides |
| --- | --- |

—

e-oskuste omandamine: ise raamatutest, CD-ROM-ilt vms õppides

| — | e-oskuste omandamine: ise töö käigus õppides |
| --- | --- |

—

e-oskuste omandamine: ise töö käigus õppides

| — | e-oskuste omandamine: töökaaslaste, sugulaste, sõprade abiga |
| --- | --- |

—

e-oskuste omandamine: töökaaslaste, sugulaste, sõprade abiga

| — | e-oskuste omandamine: muul viisil |
| --- | --- |

—

e-oskuste omandamine: muul viisil

IKT ja Interneti kasutamist takistavad tegurid

Näitajad, mis kogutakse leibkondade kohta, kellel ei ole kodus juurdepääsu Internetile:

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: kasutab mujal |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: kasutab mujal

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: ei soovi Internetti (kahjuliku sisu jne tõttu) |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: ei soovi Internetti (kahjuliku sisu jne tõttu)

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: ei vaja Internetti (sest see on kasutu, ebahuvitav jne) |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: ei vaja Internetti (sest see on kasutu, ebahuvitav jne)

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: seadmed maksavad liiga palju |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: seadmed maksavad liiga palju

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: Interneti-ühendus maksab liiga palju |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: Interneti-ühendus maksab liiga palju

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: puuduvad oskused |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: puuduvad oskused

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: füüsiline puue |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: füüsiline puue

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: kahtleb Interneti privaatsuses ja turvalisuses |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: kahtleb Interneti privaatsuses ja turvalisuses

| — | Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: muu |
| --- | --- |

—

Kodus Interneti kasutamist takistavad tegurid: muu

Viimase kolme kuu jooksul Internetti kasutanud ja riigiasutustega isiklike kontaktide või nende külastuste asemel Internetti veel mitte kasutavate üksikisikute kohta kogutavad näitajad:

| — | Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: vajalikke online teenuseid ei pakuta või neid on raske leida |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: vajalikke online teenuseid ei pakuta või neid on raske leida

| — | Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: isikliku kontakti puudumine |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: isikliku kontakti puudumine

| — | Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: ei saa kohe vastust |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: ei saa kohe vastust

| — | Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: on mures isiklike andmete kaitstuse ja turvalisuse pärast |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: on mures isiklike andmete kaitstuse ja turvalisuse pärast

| — | Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: lisakulud |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: lisakulud

| — | Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: liiga keeruline |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: liiga keeruline

| — | Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: muu |
| --- | --- |

—

Riigi e-teenuste kasutamist takistavad tegurid: muu

Näitajad, mida kogutakse üksikisikute kohta, kes on viimase 12 kuu jooksul Internetti kasutanud, kuid mitte Interneti-kaubanduse eesmärgil:

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: ei ole vajadust |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: ei ole vajadust

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: eelistab ise kaupluses käia, meeldib tooteid näha, on kauplustele lojaalne, harjumus |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: eelistab ise kaupluses käia, meeldib tooteid näha, on kauplustele lojaalne, harjumus

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: puuduvad oskused |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: puuduvad oskused

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: Internetist tellitud kaupade kättetoimetamine on problemaatiline |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: Internetist tellitud kaupade kättetoimetamine on problemaatiline

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: kahtleb Interneti privaatsuses ja turvalisuses |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: kahtleb Interneti privaatsuses ja turvalisuses

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: puudub usaldus kaupade kättetoimetamise ja tagastamise vastu, kahtlused seoses kaebuste ja kauba vahetamisega |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: puudub usaldus kaupade kättetoimetamise ja tagastamise vastu, kahtlused seoses kaebuste ja kauba vahetamisega

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: ei oma maksekaarti, mille abil saaks Internetis maksta |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: ei oma maksekaarti, mille abil saaks Internetis maksta

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: Interneti-ühendus on liiga aeglane |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: Interneti-ühendus on liiga aeglane

| — | Interneti-kaubandust takistavad tegurid: muu |
| --- | --- |

—

Interneti-kaubandust takistavad tegurid: muu

2.   KATVUS

| a) | Käesoleva lisa 1b) rubriigis loetletud leibkondadega seotud näitajate statistilised üksused on vähemalt ühe 16–74-aastase liikmega leibkonnad. |
| --- | --- |

a)

Käesoleva lisa 1b) rubriigis loetletud leibkondadega seotud näitajate statistilised üksused on vähemalt ühe 16–74-aastase liikmega leibkonnad.

| b) | Käesoleva lisa 1b) rubriigis loetletud üksikisikutega seotud näitajate statistilised üksused on 16–74-aastased isikud. |
| --- | --- |

b)

Käesoleva lisa 1b) rubriigis loetletud üksikisikutega seotud näitajate statistilised üksused on 16–74-aastased isikud.

| c) | Geograafiline ulatus hõlmab liikmesriigi territooriumi ükskõik millises osas elavaid leibkondi ja/või üksikisikuid. |
| --- | --- |

c)

Geograafiline ulatus hõlmab liikmesriigi territooriumi ükskõik millises osas elavaid leibkondi ja/või üksikisikuid.

3.   VAATLUSPERIOODID

Kogutava statistika vaatlusperiood on 2006. aasta esimene kvartal.

4.   JAOTUSED

| a) | Käesoleva lisa 1b) rubriigis loetletud leibkondadega seotud teemade ja näitajate kohta kogutakse järgmisi taustandmeid:






  — | Geograafiline jaotus: elab eesmärgi 1 piirkonnas (sealhulgas eesmärgi 1 ülemineku- või toetuste järk-järgulise kaotamise piirkonnad); elab muus piirkonnas. |
| --- | --- | --- |

a)

Käesoleva lisa 1b) rubriigis loetletud leibkondadega seotud teemade ja näitajate kohta kogutakse järgmisi taustandmeid:

—

Geograafiline jaotus: elab eesmärgi 1 piirkonnas (sealhulgas eesmärgi 1 ülemineku- või toetuste järk-järgulise kaotamise piirkonnad); elab muus piirkonnas.

| — | Linnastumise määr: elab tiheasustusega alal; elab keskmise asustustihedusega alal; elab hõreasustusega alal. |
| --- | --- |

—

Linnastumise määr: elab tiheasustusega alal; elab keskmise asustustihedusega alal; elab hõreasustusega alal.

| — | Leibkonna tüüp: leibkonna liikmete arv (kogutakse eraldi: alla 16-aasta vanuste laste arv). |
| --- | --- |

—

Leibkonna tüüp: leibkonna liikmete arv (kogutakse eraldi: alla 16-aasta vanuste laste arv).

| — | (ei ole kohustuslik) Leibkonna netosissetulek kuus (kogutakse väärtusena või kvartiile kasutades). |
| --- | --- |

—

(ei ole kohustuslik) Leibkonna netosissetulek kuus (kogutakse väärtusena või kvartiile kasutades).

| b) | Käesoleva lisa 1b) rubriigis loetletud üksikisikutega seotud teemade ja näitajate kohta kogutakse järgmisi taustandmeid:






  — | Geograafiline asukoht: elab eesmärgi 1 piirkonnas (sealhulgas eesmärgi 1 ülemineku- või toetuste järk-järgulise kaotamise piirkonnad); elab muus piirkonnas. |
| --- | --- | --- |

b)

Käesoleva lisa 1b) rubriigis loetletud üksikisikutega seotud teemade ja näitajate kohta kogutakse järgmisi taustandmeid:

—

Geograafiline asukoht: elab eesmärgi 1 piirkonnas (sealhulgas eesmärgi 1 ülemineku- või toetuste järk-järgulise kaotamise piirkonnad); elab muus piirkonnas.

| — | Linnastumise määr: elab tiheasustusega alal; elab keskmise asustustihedusega alal; elab hõreasustusega alal. |
| --- | --- |

—

Linnastumise määr: elab tiheasustusega alal; elab keskmise asustustihedusega alal; elab hõreasustusega alal.

| — | Sugu: mees; naine. |
| --- | --- |

—

Sugu: mees; naine.

| — | Vanuserühm: alla 16-aastane (ei ole kohustuslik); 16–24-aastane; 25–34-aastane; 35–44-aastane; 45–54-aastane; 55–64-aastane; 65–74-aastane; üle 74-aastane (ei ole kohustuslik). |
| --- | --- |

—

Vanuserühm: alla 16-aastane (ei ole kohustuslik); 16–24-aastane; 25–34-aastane; 35–44-aastane; 45–54-aastane; 55–64-aastane; 65–74-aastane; üle 74-aastane (ei ole kohustuslik).

| — | Lõpetatud hariduse kõrgeim tase vastavalt rahvusvahelisele ühtsele hariduse liigitusele (ISCED 97): põhiharidus (ISCED 0, 1 või 2); keskharidus (ISCED 3 või 4); kõrgharidus (ISCED 5 või 6). |
| --- | --- |

—

Lõpetatud hariduse kõrgeim tase vastavalt rahvusvahelisele ühtsele hariduse liigitusele (ISCED 97): põhiharidus (ISCED 0, 1 või 2); keskharidus (ISCED 3 või 4); kõrgharidus (ISCED 5 või 6).

| — | Tööhõive: töötaja; füüsilisest isikust ettevõtja, kaasa arvatud pereettevõttes töötaja; töötu; mittetöötav õpilane/üliõpilane; muu mittetöötav. |
| --- | --- |

—

Tööhõive: töötaja; füüsilisest isikust ettevõtja, kaasa arvatud pereettevõttes töötaja; töötu; mittetöötav õpilane/üliõpilane; muu mittetöötav.

| — | Amet vastavalt rahvusvahelisele ameti- ja kutsealade koodide loetelule (ISCO-88 (COM)): füüsilise töö tegija, mittefüüsilise töö tegija; IKT-töötaja; töötaja, kelle töö ei ole seotud IKT-ga. |
| --- | --- |

—

Amet vastavalt rahvusvahelisele ameti- ja kutsealade koodide loetelule (ISCO-88 (COM)): füüsilise töö tegija, mittefüüsilise töö tegija; IKT-töötaja; töötaja, kelle töö ei ole seotud IKT-ga.

5.   PERIOODILISUS

Andmed esitatakse üks kord 2006. aasta kohta.

6.   TULEMUSTE ESITAMISE TÄHTAJAD

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artiklis 6 nimetatud koondandmed, mis märgistatakse vajadusel kui konfidentsiaalsed või ebausaldusväärsed, edastatakse Eurostatile enne 5. oktoobrit 2006. Selleks kuupäevaks peab andmebaas olema lõplik, kontrollitud ja vastu võetud. Elektroonilised tabelid koostatakse vastavalt Eurostati juhistele. |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artiklis 6 nimetatud koondandmed, mis märgistatakse vajadusel kui konfidentsiaalsed või ebausaldusväärsed, edastatakse Eurostatile enne 5. oktoobrit 2006. Selleks kuupäevaks peab andmebaas olema lõplik, kontrollitud ja vastu võetud. Elektroonilised tabelid koostatakse vastavalt Eurostati juhistele.

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artiklis 6 nimetatud metaandmed esitatakse Eurostatile enne 31. juulit 2006. Metaandmed esitatakse vastavalt Eurostati mallile. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artiklis 6 nimetatud metaandmed esitatakse Eurostatile enne 31. juulit 2006. Metaandmed esitatakse vastavalt Eurostati mallile.

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artikli 7 lõikes 4 nimetatud kvaliteediaruanne esitatakse Eurostatile 1. detsembriks 2006. Kvaliteediaruanne koostatakse vastavalt Eurostati mallile. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 808/2004 artikli 7 lõikes 4 nimetatud kvaliteediaruanne esitatakse Eurostatile 1. detsembriks 2006. Kvaliteediaruanne koostatakse vastavalt Eurostati mallile.

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/63 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/63

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1100/2005,

13. juuli 2005,

millega kehtestatakse 2005/2006. turustusaastaks kuivatatud töötlemata viigimarjade tootjatele makstav miinimumhind ning kuivatatud viigimarjade tootmistoetus

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta (1) ja eelkõige selle artikli 6b lõiget 3 ja selle artikli 6c lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga) (2) artikli 3 lõike 1 punkt c määrab kuivatatud viigimarjade turustusaastad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga) (2) artikli 3 lõike 1 punkt c määrab kuivatatud viigimarjade turustusaastad.

| (2) | Komisjoni 19. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1573/1999 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõuete kohta, mis esitatakse tootmistoetuskava raames toetuse saamise tingimustele vastavatele kuivatatud viigimarjadele) (3) artikkel 1 kehtestab kriteeriumid, millele tooted peavad vastama, et tootjatele makstaks miinimumhinda ja toetust. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 19. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1573/1999 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõuete kohta, mis esitatakse tootmistoetuskava raames toetuse saamise tingimustele vastavatele kuivatatud viigimarjadele) (3) artikkel 1 kehtestab kriteeriumid, millele tooted peavad vastama, et tootjatele makstaks miinimumhinda ja toetust.

| (3) | Seega tuleb vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklites 6b ja 6c loetletud kriteeriumidele määrata kindlaks miinimumhind ja kuivatatud viigimarjade tootmistoetus 2005/2006. turustusaastal. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleb vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artiklites 6b ja 6c loetletud kriteeriumidele määrata kindlaks miinimumhind ja kuivatatud viigimarjade tootmistoetus 2005/2006. turustusaastal.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2005/2006. turustusaastal on määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 6a lõikes 2 osutatud kuivatatud töötlemata viigimarjade miinimumhind 878,86 eurot tonni kohta.

2005/2006. turustusaastal on määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 6a lõikes 1 osutatud tootmistoetus 258,57 eurot tonni kuivatatud viigimarjade kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  ELT L 218, 30.8.2003, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 180/2005 (ELT L 30, 3.2.2005, lk 7).

2

(3)  EÜT L 187, 20.7.1999, lk 27.

3

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/64

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1101/2005,

13. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks töötlemiseks ettenähtud pirnide toetussummad 2005/2006. turustusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) artikli 3 lõike 3 punktiga c sätestatakse töötlemiseks ettenähtud pirnide suhtes rakendatava toetuse summa avaldamine komisjoni poolt hiljemalt 15. juunil. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) artikli 3 lõike 3 punktiga c sätestatakse töötlemiseks ettenähtud pirnide suhtes rakendatava toetuse summa avaldamine komisjoni poolt hiljemalt 15. juunil.

| (2) | Toetuskavade raames töödeldud pirnide keskmised kogused viimase kolme turustusaasta jooksul on 11 946 tonni võrra suuremad ühenduse künnisest. |
| --- | --- |

(2)

Toetuskavade raames töödeldud pirnide keskmised kogused viimase kolme turustusaasta jooksul on 11 946 tonni võrra suuremad ühenduse künnisest.

| (3) | Liikmesriikide jaoks, kes on ületanud töötlemiskünnised, peab toetussumma töötlemiseks ettenähtud pirnidele 2005/2006. turustusaastal olema muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 4 lõikes 2 määratud tasemele kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide jaoks, kes on ületanud töötlemiskünnised, peab toetussumma töötlemiseks ettenähtud pirnidele 2005/2006. turustusaastal olema muudetud vastavalt määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 4 lõikes 2 määratud tasemele kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2005/2006. turustusaastal on pirnide toetussumma määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 2 alusel:

| — | 161,70 eurot tonni kohta Tšehhi Vabariigis, |
| --- | --- |

—

161,70 eurot tonni kohta Tšehhi Vabariigis,

| — | 155,23 eurot tonni kohta Kreekas, |
| --- | --- |

—

155,23 eurot tonni kohta Kreekas,

| — | 157,59 eurot tonni kohta Hispaanias, |
| --- | --- |

—

157,59 eurot tonni kohta Hispaanias,

| — | 161,70 eurot tonni kohta Prantsusmaal, |
| --- | --- |

—

161,70 eurot tonni kohta Prantsusmaal,

| — | 124,58 eurot tonni kohta Itaalias, |
| --- | --- |

—

124,58 eurot tonni kohta Itaalias,

| — | 161,70 eurot tonni kohta Ungaris, |
| --- | --- |

—

161,70 eurot tonni kohta Ungaris,

| — | 159,09 eurot tonni kohta Madalmaades, |
| --- | --- |

—

159,09 eurot tonni kohta Madalmaades,

| — | 161,70 eurot tonni kohta Austrias, |
| --- | --- |

—

161,70 eurot tonni kohta Austrias,

| — | 161,70 eurot tonni kohta Portugalis. |
| --- | --- |

—

161,70 eurot tonni kohta Portugalis.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  ELT L 218, 30.8.2003, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 180/2005 (ELT L 30, 3.2.2005, lk 7).

2

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/65

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1102/2005,

13. juuli 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 32/2000, et võtta arvesse muudatusi määruses (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 32/2000, millega avatakse GATTiga seotud ühenduse tariifikvoodid ja teatavad muud ühenduse tariifikvoodid, sätestatakse nende haldamine, kehtestatakse üksikasjalikud sätted nende kvootide muutmiseks või kohandamiseks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1808/95, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (2) muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1810/2004, (3) muudeti teatavate määruse (EÜ) nr 32/2000 III, IV ja V lisas loetletud toodete kombineeritud nomenklatuuri koode. Seetõttu tuleks vastavalt muuta ka kõnealuseid lisasid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (2) muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1810/2004, (3) muudeti teatavate määruse (EÜ) nr 32/2000 III, IV ja V lisas loetletud toodete kombineeritud nomenklatuuri koode. Seetõttu tuleks vastavalt muuta ka kõnealuseid lisasid.

| (2) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates määruse (EÜ) nr 1810/2004 jõustumiskuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates määruse (EÜ) nr 1810/2004 jõustumiskuupäevast.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 32/2000 muudetakse järgmiselt.

| 1. | III lisas muudetakse järjekorranumbri 09.0107 all olevaid koode järgmiselt:






  a) | CN-kood “ex 5702 39 90” asendatakse CN-koodiga “ex 5702 39 00”; |
| --- | --- | --- |

1.

III lisas muudetakse järjekorranumbri 09.0107 all olevaid koode järgmiselt:

a)

CN-kood “ex 5702 39 90” asendatakse CN-koodiga “ex 5702 39 00”;

| b) | CN-kood “ex 5702 49 90” ja selle koodi TARICi alajaotis “10” asendatakse vastavalt CN-koodi “ex 5702 49 00” ja TARICi alajaotisega “20”; |
| --- | --- |

b)

CN-kood “ex 5702 49 90” ja selle koodi TARICi alajaotis “10” asendatakse vastavalt CN-koodi “ex 5702 49 00” ja TARICi alajaotisega “20”;

| c) | CN-kood “ex 5703 90 00” asendatakse CN-koodidega “ex 5703 90 10” ja “ex 5703 90 90”. |
| --- | --- |

c)

CN-kood “ex 5703 90 00” asendatakse CN-koodidega “ex 5703 90 10” ja “ex 5703 90 90”.

| 2. | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | järjekorranumbri 09.0106 all teises tulbas muudetakse CN-koode järgmiselt:






  i) | CN-kood “6207 91 90” asendatakse CN-koodiga “ex 6207 91 00”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

järjekorranumbri 09.0106 all teises tulbas muudetakse CN-koode järgmiselt:

i)

CN-kood “6207 91 90” asendatakse CN-koodiga “ex 6207 91 00”;

| ii) | CN-kood “6208 91 19” asendatakse CN-koodiga “ex 6208 91 00”; |
| --- | --- |

ii)

CN-kood “6208 91 19” asendatakse CN-koodiga “ex 6208 91 00”;

| iii) | CN-kood “6302 51” asendatakse CN-koodiga “6302 51 00”; |
| --- | --- |

iii)

CN-kood “6302 51” asendatakse CN-koodiga “6302 51 00”;

| iv) | CN-kood “6302 91” asendatakse CN-koodiga “6302 91 00”; |
| --- | --- |

iv)

CN-kood “6302 91” asendatakse CN-koodiga “6302 91 00”;

| v) | CN-koodid “6301 20 91” ja “6301 20 99” asendatakse CN-koodiga “6301 20 90”; |
| --- | --- |

v)

CN-koodid “6301 20 91” ja “6301 20 99” asendatakse CN-koodiga “6301 20 90”;

| b) | järjekorranumbri 09.0106 all TARICi koodide tulbas muudetakse koode järgmiselt:






  i) | CN-koodi “6207 91 90” reas asendatakse kood “10” koodiga “91”; |
| --- | --- | --- |

b)

järjekorranumbri 09.0106 all TARICi koodide tulbas muudetakse koode järgmiselt:

i)

CN-koodi “6207 91 90” reas asendatakse kood “10” koodiga “91”;

| ii) | CN-koodi “6208 91 19” reas asendatakse kood “10” koodiga “18”; |
| --- | --- |

ii)

CN-koodi “6208 91 19” reas asendatakse kood “10” koodiga “18”;

| c) | järjekorranumbri 09.0106 all muudetakse CN-koode järgmiselt:






  i) | CN-kood “6207 91 90” asendatakse CN-koodiga “6207 91 00”; |
| --- | --- | --- |

c)

järjekorranumbri 09.0106 all muudetakse CN-koode järgmiselt:

i)

CN-kood “6207 91 90” asendatakse CN-koodiga “6207 91 00”;

| ii) | CN-kood “6208 91 19” asendatakse CN-koodiga “6208 91 00”; |
| --- | --- |

ii)

CN-kood “6208 91 19” asendatakse CN-koodiga “6208 91 00”;

| iii) | CN-koodid “6301 20 91” ja “6301 20 99” asendatakse CN-koodiga “6301 20 90”; |
| --- | --- |

iii)

CN-koodid “6301 20 91” ja “6301 20 99” asendatakse CN-koodiga “6301 20 90”;

| iv) | CN-koodid “6302 51 10” ja “6302 51 90” asendatakse CN-koodiga “6302 51 00”; |
| --- | --- |

iv)

CN-koodid “6302 51 10” ja “6302 51 90” asendatakse CN-koodiga “6302 51 00”;

| v) | CN-koodid “6302 91 10” ja “6302 91 90” asendatakse CN-koodiga “6302 91 00”. |
| --- | --- |

v)

CN-koodid “6302 91 10” ja “6302 91 90” asendatakse CN-koodiga “6302 91 00”.

| 3. | V lisas muudetakse järjekorranumbri 09.0103 all TARICi koodide loetelus tulbas “CN-kood” koode järgmiselt:






  a) | CN-koodid “5210 11 10” ja “5210 11 90” asendatakse CN-koodiga “5210 11 00”; |
| --- | --- | --- |

3.

V lisas muudetakse järjekorranumbri 09.0103 all TARICi koodide loetelus tulbas “CN-kood” koode järgmiselt:

a)

CN-koodid “5210 11 10” ja “5210 11 90” asendatakse CN-koodiga “5210 11 00”;

| b) | CN-koodid “5210 21 10” ja “5210 21 90” asendatakse CN-koodiga “5210 21 00”; |
| --- | --- |

b)

CN-koodid “5210 21 10” ja “5210 21 90” asendatakse CN-koodiga “5210 21 00”;

| c) | CN-koodid “5210 31 10” ja “5210 31 90” asendatakse CN-koodiga “5210 31 00”. |
| --- | --- |

c)

CN-koodid “5210 31 10” ja “5210 31 90” asendatakse CN-koodiga “5210 31 00”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 5, 8.1.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 545/2004 (ELT L 87, 25.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005 (ELT L 82, 31.3.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 327, 30.10.2004, lk 1.

3

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/67 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/67

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1103/2005,

13. juuli 2005,

Egiptusest pärit riisi impordilitsentside taotluste kohta määruses (EÜ) nr 955/2005 ette nähtud 2005. aasta tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 955/2005 millega avatakse kvoot Egiptuse päritolu riisi ühendusse importimiseks, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | CN-koodi 1006 alla kuuluva riisi impordilitsentside taotlused, mis on esitatud ajavahemikul alates 1. kuni 4. juulini 2005 kella 13.00ni, käsitlevad 59 135 tonni suurust kogust, kuigi suurim saadaolev impordikogus on 9 342 tonni CN-koodi 1006 alla kuuluvat riisi vastavalt ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokollile, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (3) mis on lisatud nõukogu otsusele 2005/89/EÜ. (4) |
| --- | --- |

(1)

CN-koodi 1006 alla kuuluva riisi impordilitsentside taotlused, mis on esitatud ajavahemikul alates 1. kuni 4. juulini 2005 kella 13.00ni, käsitlevad 59 135 tonni suurust kogust, kuigi suurim saadaolev impordikogus on 9 342 tonni CN-koodi 1006 alla kuuluvat riisi vastavalt ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Egiptuse Araabia Vabariigi vahelise Euroopa–Vahemere piirkonna lepingu protokollile, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (3) mis on lisatud nõukogu otsusele 2005/89/EÜ. (4)

| (2) | Seetõttu tuleks kehtestada ühtne vähendusprotsent kuni 4.7.2005 kell 13.00 esitatud impordilitsentside taotlustele, mille puhul kehtis määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 11 kohaselt arvestatud tollimaksu 100 % vähendamine. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks kehtestada ühtne vähendusprotsent kuni 4.7.2005 kell 13.00 esitatud impordilitsentside taotlustele, mille puhul kehtis määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikli 11 kohaselt arvestatud tollimaksu 100 % vähendamine.

| (3) | Lisaks ei tohiks rohkem väljastada impordilitsentse, mis võimaldavad 100 % tollimaksusoodustust aastaks 2005. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks ei tohiks rohkem väljastada impordilitsentse, mis võimaldavad 100 % tollimaksusoodustust aastaks 2005.

| (4) | Arvestades käesoleva määruse eesmärki, peaks määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Arvestades käesoleva määruse eesmärki, peaks määrus jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

CN-koodi 1006 alla kuuluva riisi impordilitsentside taotluste puhul, mis on määrusega (EÜ) nr 955/2005 avatud kvoodi raames esitatud kuni 4. juulini 2005 kella 13.00ni ja millest on teavitatud komisjoni, kohaldatakse litsentside väljastamisel taotletud koguste suhtes 84,202249 % suurust vähenduskoefitsienti.

Artikkel 2

CN-koodi 1006 alla kuuluva riisi impordilitsentside taotluste põhjal, mis on esitatud alates 4. juulist 2005 kella 13.00st kuni 2005. aasta lõpuni, ei väljastata enam impordilitsentse määrusega (EÜ) nr 955/2005 avatud tariifikvoodi raames.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  ELT L 164, 24.6.2005, lk 5.

2

(3)  ELT L 31, 4.2.2005, lk 31.

3

(4)  ELT L 31, 4.2.2005, lk 30.

4

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/68 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/68

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1104/2005,

13. juuli 2005,

millega määratakse kindlaks vähenduskoefitsient, mida rakendatakse muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu tariifi alamkvoodi III raames, mis avati määrusega (EÜ) nr 2375/2002

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EMÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2375/2002, millega avati kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid ja sätestati nende haldamise kord ja millega kehtestatakse erand nõukogu määrusest (EMÜ) nr 1766/92, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2375/2002 avati muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu aastane tariifikvoot 2 981 600 tonni. See kvoot jaguneb kolmeks alamkvoodiks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2375/2002 avati muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu aastane tariifikvoot 2 981 600 tonni. See kvoot jaguneb kolmeks alamkvoodiks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 3 lõikes 3 kinnitatakse ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 30. septembri 2005 alamkvoodi II koguseks 592 900 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 3 lõikes 3 kinnitatakse ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 30. septembri 2005 alamkvoodi II koguseks 592 900 tonni.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõike 1 alusel 11. juuli 2005 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seetõttu tuleb kindlaks määrata, kui suures ulatuses litsentse välja anda ning taotletud koguste suhtes tuleb kohaldada vähenduskoefitsienti, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõike 1 alusel 11. juuli 2005 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seetõttu tuleb kindlaks määrata, kui suures ulatuses litsentse välja anda ning taotletud koguste suhtes tuleb kohaldada vähenduskoefitsienti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muu kui kõrgema kvaliteediga pehme nisu alamkvoodi III suhtes esitatud iga impordilitsentsitaotlus, mis edastati komisjonile 11. juuli 2005 vastavalt määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõigetele 1 ja 2, rahuldatakse kuni 1,84593 % ulatuses taotletud kogustest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 88. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1111/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 21).

2

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/69 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/69

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1105/2005,

13. juuli 2005,

millega kehtestatakse munasektori eksporditoetused alates 14. juulist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 kolmandat lõiku

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2771/75 artikli 8 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest munaturu praeguse olukorra suhtes järeldub, et tuleks määrata kindlaks selline toetus, mis võimaldaks ühendusel osaleda maailmakaubanduses ja samuti võtta arvesse nende eksporttoodete olemust ja tähtsust praegusel ajal. |
| --- | --- |

(2)

Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest munaturu praeguse olukorra suhtes järeldub, et tuleks määrata kindlaks selline toetus, mis võimaldaks ühendusel osaleda maailmakaubanduses ja samuti võtta arvesse nende eksporttoodete olemust ja tähtsust praegusel ajal.

| (3) | Tulenevalt praegusest turu- ja konkurentsiolukorrast teatavates kolmandates riikides tuleb kindlaks määrata toetus, mis on diferentseeritud vastavalt teatavate munasektori toodete sihtkohtadele. |
| --- | --- |

(3)

Tulenevalt praegusest turu- ja konkurentsiolukorrast teatavates kolmandates riikides tuleb kindlaks määrata toetus, mis on diferentseeritud vastavalt teatavate munasektori toodete sihtkohtadele.

| (4) | Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (2) artiklis 21 on sätestatud, et toetust ei anta, kui tooted ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kehtivate eeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb täpsustada, et toetuse saamiseks peavad määruse (EMÜ) nr 2771/75 artiklis 1 osutatud munatooted kandma tervisemärgist vastavalt nõukogu 20. juuni 1989. aasta direktiivile 89/437/EMÜ munatoodete tootmist ja turuleviimist mõjutavate hügieeni- ja tervishoiuküsimuste kohta. (3) |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad) (2) artiklis 21 on sätestatud, et toetust ei anta, kui tooted ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kehtivate eeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb täpsustada, et toetuse saamiseks peavad määruse (EMÜ) nr 2771/75 artiklis 1 osutatud munatooted kandma tervisemärgist vastavalt nõukogu 20. juuni 1989. aasta direktiivile 89/437/EMÜ munatoodete tootmist ja turuleviimist mõjutavate hügieeni- ja tervishoiuküsimuste kohta. (3)

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas on sätestatud nende toodete koodid, mille suhtes antakse eksportimise korral määruse (EMÜ) nr 2771/75 artiklis 8 osutatud toetust, ja selliste toetuste summad.

Selleks, et direktiivi 89/437/EMÜ lisa XI peatüki reguleerimisalasse kuuluvad tooted vastaksid toetuse saamise tingimustele, peavad nende puhul siiski olema täidetud ka nimetatud direktiiviga ettenähtud tervisemärgistamise nõuded.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

2

(3)  EÜT L 212, 22.7.1989, lk 87. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.

3

---

LISA

Munasektori eksporditoetused alates 14. juulist 2005

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | E16 | eurot/100  tükki | 1,70 |
| 0407 00 19 9000 | E16 | eurot/100  tükki | 0,80 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | eurot/100  kg | 12,00 |
| E10 | eurot/100  kg | 20,00 |
| E17 | eurot/100  kg | 6,00 |
| 0408 11 80 9100 | E18 | eurot/100  kg | 40,00 |
| 0408 19 81 9100 | E18 | eurot/100  kg | 20,00 |
| 0408 19 89 9100 | E18 | eurot/100  kg | 20,00 |
| 0408 91 80 9100 | E18 | eurot/100  kg | 75,00 |
| 0408 99 80 9100 | E18 | eurot/100  kg | 19,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  E09 | Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi. |
| E10 | Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid. |
| E16 | Kõik sihtkohad, v.a Ameerika Ühendriigid ja Bulgaaria. |
| E17 | Kõik sihtkohad, v.a Šveits, Bulgaaria ja rühmad E09, E10. |
| E18 | Kõik sihtkohad, v.a Šveits ja Bulgaaria. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

0407 00 11 9000

E16

eurot/100  tükki

1,70

0407 00 19 9000

E16

eurot/100  tükki

0,80

0407 00 30 9000

E09

eurot/100  kg

12,00

E10

eurot/100  kg

20,00

E17

eurot/100  kg

6,00

0408 11 80 9100

E18

eurot/100  kg

40,00

0408 19 81 9100

E18

eurot/100  kg

20,00

0408 19 89 9100

E18

eurot/100  kg

20,00

0408 91 80 9100

E18

eurot/100  kg

75,00

0408 99 80 9100

E18

eurot/100  kg

19,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

E09

Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi.

E10

Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid.

E16

Kõik sihtkohad, v.a Ameerika Ühendriigid ja Bulgaaria.

E17

Kõik sihtkohad, v.a Šveits, Bulgaaria ja rühmad E09, E10.

E18

Kõik sihtkohad, v.a Šveits ja Bulgaaria.

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/71 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/71

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1106/2005,

13. juuli 2005,

millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 14. juulist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest kodulinnulihaturu praeguse olukorra suhtes järeldub, et tuleks määrata kindlaks selline toetus, mis võimaldaks ühendusel osaleda maailmakaubanduses ja samuti võtta arvesse nende toodete ekspordi iseärasusi ja tähtsust praegusel ajal. |
| --- | --- |

(2)

Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest kodulinnulihaturu praeguse olukorra suhtes järeldub, et tuleks määrata kindlaks selline toetus, mis võimaldaks ühendusel osaleda maailmakaubanduses ja samuti võtta arvesse nende toodete ekspordi iseärasusi ja tähtsust praegusel ajal.

| (3) | Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad), (2) artiklis 21 on sätestatud, et toetust ei anta, kui tooted ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kehtivate eeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb täpsustada, et toetuse saamiseks peab määruse (EMÜ) nr 2777/75 artiklis 1 osutatud kodulinnuliha kandma tervisemärgist vastavalt nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiivile 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta. (3) |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad), (2) artiklis 21 on sätestatud, et toetust ei anta, kui tooted ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kehtivate eeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb täpsustada, et toetuse saamiseks peab määruse (EMÜ) nr 2777/75 artiklis 1 osutatud kodulinnuliha kandma tervisemärgist vastavalt nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiivile 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta. (3)

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas on sätestatud nende toodete koodid, mille eksportimise jaoks antakse määruse (EMÜ) nr 2777/75 artiklis 8 osutatud toetust, ja selliste toetuste summad.

Selleks, et direktiivi 71/118/EMÜ lisa XII peatüki reguleerimisalasse kuuluvad tooted vastaksid toetuse saamise tingimustele, peavad nende puhul siiski olema täidetud ka nimetatud direktiiviga ettenähtud tervisemärgistamise nõuded.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

2

(3)  EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

3

---

LISA

Kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 14. juulist 2005

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 29,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  V01 | Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 tükki

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 tükki

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 tükki

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 tükki

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 tükki

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 tükki

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

29,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

29,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

V01

Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan.

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/73 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/73

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1107/2005,

13. juuli 2005,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest.

| (4) | Ajavahemikus 4.–8. juulini 2005 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse 1159/2003 artikli 22 lõike 2 alusel päritoluriikide kaupa jaotatud CXL kontsessioonisuhkru kogust. |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikus 4.–8. juulini 2005 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse 1159/2003 artikli 22 lõike 2 alusel päritoluriikide kaupa jaotatud CXL kontsessioonisuhkru kogust.

| (5) | Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(5)

Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud 4.–8. juulini 2005 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 568/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 9).

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 4.–8.7.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Saavutatud |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Saavutatud |
| Guyana | 0 | Saavutatud |
| Inde | 0 | Saavutatud |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Saavutatud |
| Mauritius | 0 | Saavutatud |
| Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Riik

4.–8.7.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

0

Saavutatud

Kongo

100

Fidži

0

Saavutatud

Guyana

0

Saavutatud

Inde

0

Saavutatud

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Saavutatud

Mauritius

0

Saavutatud

Mosambiik

0

Saavutatud

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

0

Saavutatud

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

0

Saavutatud

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 4.–8.7.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 100 | |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambiik | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 100 | |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Riik

4.–8.7.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

100

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambiik

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

100

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

100

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 4.–8.7.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 100 | |
| Muud | 100 | |

Riik

4.–8.7.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

100

Muud

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 4.–8.7.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 100 | |
| Kuuba | 100 | |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

4.–8.7.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

100

Kuuba

100

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/76 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/76

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1108/2005,

13. juuli 2005,

millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975 aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini turu ühise korralduse kohta, (3) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95, (4) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95, (4) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada.

| (3) | Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.

2

(3)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 104. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2916/95 (EÜT L 305, 19.12.1995, lk 49).

3

(4)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 900/2005 (ELT L 153, 16.6.2005, lk 18).

4

---

LISA

komisjoni 13. juuli 2005. aasta määrusele, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

“I LISA

| CN-kood | Tootekirjeldus | Tüüpiline hind
  (EUR/100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (EUR/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 81,6 | 2 | 01 |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 84,8 | 10 | 01 |
| 94,5 | 7 | 03 |
| 0207 14 10 | Kanade kondita jaotustükid, külmutatud | 170,9 | 45 | 01 |
| 164,8 | 48 | 02 |
| 196,3 | 32 | 03 |
| 261,7 | 12 | 04 |
| 0207 14 50 | Kana rinnatükid, külmutatud | 142,9 | 21 | 01 |
| 0207 14 70 | Muud kanatükid, külmutatud | 138,0 | 54 | 01 |
| 138,0 | 54 | 03 |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 192,4 | 32 | 01 |
| 220,5 | 23 | 04 |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata valmistised kanast | 155,7 | 46 | 01 |
| 184,6 | 32 | 03 |

CN-kood

Tootekirjeldus

Tüüpiline hind

(EUR/100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(EUR/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

81,6

2

01

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

84,8

10

01

94,5

7

03

0207 14 10

Kanade kondita jaotustükid, külmutatud

170,9

45

01

164,8

48

02

196,3

32

03

261,7

12

04

0207 14 50

Kana rinnatükid, külmutatud

142,9

21

01

0207 14 70

Muud kanatükid, külmutatud

138,0

54

01

138,0

54

03

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

192,4

32

01

220,5

23

04

1602 32 11

Kuumtöötlemata valmistised kanast

155,7

46

01

184,6

32

03

---

(1)  Impordi päritolu:

1

| 01 | Brasiilia |
| --- | --- |
| 02 | Tai |
| 03 | Argentina |
| 04 | Tšiili” |

01

Brasiilia

02

Tai

03

Argentina

04

Tšiili”

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/78 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/78

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1109/2005,

13. juuli 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 21,035 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/79

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1110/2005,

13. juuli 2005,

millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõiget 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklile 33 võib määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 1 osutatud toodete maailmaturu ja ühenduse hindade erinevused katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklile 33 võib määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 1 osutatud toodete maailmaturu ja ühenduse hindade erinevused katta eksporditoetusega.

| (2) | Määrustes (EMÜ) nr 32/82, (2) (EMÜ) nr 1964/82, (3) (EMÜ) nr 2388/84, (4) (EMÜ) nr 2973/79 (5) ja (EÜ) nr 2051/96 (6) on sätestatud teatavate veiseliha jaotustükkide ja teatavate konservide ekspordi eritoetuste andmise tingimused teatavatesse sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(2)

Määrustes (EMÜ) nr 32/82, (2) (EMÜ) nr 1964/82, (3) (EMÜ) nr 2388/84, (4) (EMÜ) nr 2973/79 (5) ja (EÜ) nr 2051/96 (6) on sätestatud teatavate veiseliha jaotustükkide ja teatavate konservide ekspordi eritoetuste andmise tingimused teatavatesse sihtkohtadesse.

| (3) | Kõnealuste eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest turgude prognoositava olukorra suhtes veiselihasektoris tuleneb, et toetus peaks vastama allpool sätestatule. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest turgude prognoositava olukorra suhtes veiselihasektoris tuleneb, et toetus peaks vastama allpool sätestatule.

| (4) | Lihtsustamise huvides ei tuleks elusloomade puhul eksporditoetusi anda selliste kategooriate osas, mille puhul ei ole kauplemine kolmandate riikidega märkimisväärne. Lisaks sellele tuleks loomade heaolu üldisi küsimusi silmas pidades võimalikult palju piirata eksporditoetuste andmist tapmiseks ettenähtud elusloomade puhul. Seepärast tuleks selliste loomade puhul anda eksporditoetusi üksnes nende kolmandate riikide osas, kus kultuurilistel ja/või usulistel põhjustel imporditakse tavapäraselt märkimisväärses koguses loomi kohapeal tapmiseks. Paljundamiseks ettenähtud elusloomade puhul tuleks kuritarvitamise vältimiseks anda tõupuhaste aretusloomade eksporditoetust ainult kuni 30 kuu vanuste mullikate ja lehmade puhul. |
| --- | --- |

(4)

Lihtsustamise huvides ei tuleks elusloomade puhul eksporditoetusi anda selliste kategooriate osas, mille puhul ei ole kauplemine kolmandate riikidega märkimisväärne. Lisaks sellele tuleks loomade heaolu üldisi küsimusi silmas pidades võimalikult palju piirata eksporditoetuste andmist tapmiseks ettenähtud elusloomade puhul. Seepärast tuleks selliste loomade puhul anda eksporditoetusi üksnes nende kolmandate riikide osas, kus kultuurilistel ja/või usulistel põhjustel imporditakse tavapäraselt märkimisväärses koguses loomi kohapeal tapmiseks. Paljundamiseks ettenähtud elusloomade puhul tuleks kuritarvitamise vältimiseks anda tõupuhaste aretusloomade eksporditoetust ainult kuni 30 kuu vanuste mullikate ja lehmade puhul.

| (5) | Eksporditoetust tuleks anda lisas CN-koodi 0201 all loetletud teatava värske või jahutatud liha, lisas CN-koodi 0202 all loetletud teatava külmutatud liha, lisas CN-koodi 0206 all loetletud teatava liha või rupsi ning lisas CN-koodi 1602 50 10 all loetletud teatavate muude lihatoodete või konservide või liharupsi eksportimisel teatavatesse sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(5)

Eksporditoetust tuleks anda lisas CN-koodi 0201 all loetletud teatava värske või jahutatud liha, lisas CN-koodi 0202 all loetletud teatava külmutatud liha, lisas CN-koodi 0206 all loetletud teatava liha või rupsi ning lisas CN-koodi 1602 50 10 all loetletud teatavate muude lihatoodete või konservide või liharupsi eksportimisel teatavatesse sihtkohtadesse.

| (6) | Teatavate veise- ja vasikalihatoodete kategooriate puhul ei ole eksporditoetust märkimisväärselt kasutatud. Samasugune olukord valitseb ka teatavate sihtkohtade puhul, mis asuvad ühenduse territooriumi vahetus läheduses. Selliste kategooriate puhul ei tuleks eksporditoetusi enam määrata. |
| --- | --- |

(6)

Teatavate veise- ja vasikalihatoodete kategooriate puhul ei ole eksporditoetust märkimisväärselt kasutatud. Samasugune olukord valitseb ka teatavate sihtkohtade puhul, mis asuvad ühenduse territooriumi vahetus läheduses. Selliste kategooriate puhul ei tuleks eksporditoetusi enam määrata.

| (7) | Teatavate teiste valmististe ja liha- ja rupsikonservide puhul, mis on esitatud lisas CN-koodi 1602 50 kuni all, saab säilitada ühenduse osaluse rahvusvahelises kaubanduses, kehtestades toetuse summas, mis vastab siiani eksportijatele määratud toetusele. |
| --- | --- |

(7)

Teatavate teiste valmististe ja liha- ja rupsikonservide puhul, mis on esitatud lisas CN-koodi 1602 50 kuni all, saab säilitada ühenduse osaluse rahvusvahelises kaubanduses, kehtestades toetuse summas, mis vastab siiani eksportijatele määratud toetusele.

| (8) | Muude veiselihasektori toodete puhul ei ole vaja toetust kehtestada, kuna ühenduse osa maailmakaubanduses on nende toodete puhul ebaoluline. |
| --- | --- |

(8)

Muude veiselihasektori toodete puhul ei ole vaja toetust kehtestada, kuna ühenduse osa maailmakaubanduses on nende toodete puhul ebaoluline.

| (9) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (7) on kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks ja toetused määratakse selles nomenklatuuris määratletud tootekoodide alusel. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (7) on kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks ja toetused määratakse selles nomenklatuuris määratletud tootekoodide alusel.

| (10) | Kõikide külmutatud jaotustükkide toetused tuleks viia vastavusse värskete või jahutatud jaotustükkide, v.a täiskasvanud isasveistelt saadud jaotustükkide toetustega. |
| --- | --- |

(10)

Kõikide külmutatud jaotustükkide toetused tuleks viia vastavusse värskete või jahutatud jaotustükkide, v.a täiskasvanud isasveistelt saadud jaotustükkide toetustega.

| (11) | Tuleks tõhustada kontrolli CN-koodiga 1602 50 hõlmatud toodete üle, sätestades, et kõnealustele toodetele toetuse andmise tingimuseks on nende valmistamine nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse (EMÜ) nr 565/80 (põllumajandustoodete eksporditoetuste ettemaksete kohta) (8) artiklis 4 sätestatud korras. |
| --- | --- |

(11)

Tuleks tõhustada kontrolli CN-koodiga 1602 50 hõlmatud toodete üle, sätestades, et kõnealustele toodetele toetuse andmise tingimuseks on nende valmistamine nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse (EMÜ) nr 565/80 (põllumajandustoodete eksporditoetuste ettemaksete kohta) (8) artiklis 4 sätestatud korras.

| (12) | Toetust tuleks ainult nende toodete osas, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses. Seetõttu peavad tooted toetuse saamise tingimustele vastamiseks kandma vastavalt nõukogu direktiivides 64/433/EMÜ, (9) 94/65/EÜ (10) ja 77/99/EMÜ (11) ettenähtud tervisemärki. |
| --- | --- |

(12)

Toetust tuleks ainult nende toodete osas, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses. Seetõttu peavad tooted toetuse saamise tingimustele vastamiseks kandma vastavalt nõukogu direktiivides 64/433/EMÜ, (9) 94/65/EÜ (10) ja 77/99/EMÜ (11) ettenähtud tervisemärki.

| (13) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõikele 2 vähendatakse eritoetust juhul, kui eksporditava kondita liha kogus moodustab vähem kui 95 %, kuid mitte vähem kui 85 % konditustamisel saadud jaotustükkide kogumassist. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõikele 2 vähendatakse eritoetust juhul, kui eksporditava kondita liha kogus moodustab vähem kui 95 %, kuid mitte vähem kui 85 % konditustamisel saadud jaotustükkide kogumassist.

| (14) | Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. Eksporditoetuste kaotamine ei tohiks siiski kaasa tuua diferentseeritud toetuse kohaldamist teistesse riikidesse suunatud ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Ühenduse ning Rumeenia ja Bulgaaria vahel Euroopa lepingute raames peetavate läbirääkimiste eesmärk on eelkõige liberaliseerida asjaomase turu ühise korraldusega hõlmatud toodetega kauplemist. Nende kahe riigi osas tuleks eksporditoetused seega kaotada. Eksporditoetuste kaotamine ei tohiks siiski kaasa tuua diferentseeritud toetuse kohaldamist teistesse riikidesse suunatud ekspordi suhtes.

| (15) | Veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(15)

Veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Loetelu toodetest, mille puhul antakse määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklis 33 osutatud eksporditoetusi, ja kõnealuste toetuste suurus ning asjaomased sihtkohad on sätestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Tooted peavad vastama tervisemärkide suhtes kehtestatud nõuetele, mis on ette nähtud:

| — | direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatükis, |
| --- | --- |

—

direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatükis,

| — | direktiivi 94/65/EÜ I lisa VI peatükis, |
| --- | --- |

—

direktiivi 94/65/EÜ I lisa VI peatükis,

| — | direktiivi 77/99/EMÜ B lisa VI peatükis. |
| --- | --- |

—

direktiivi 77/99/EMÜ B lisa VI peatükis.

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 1964/82 artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhul vähendatakse tootekoodi 0201 30 00 9100 alla kuuluvate toodete toetusemäära 14 euro võrra 100 kg kohta.

Artikkel 3

Asjaolu, et Rumeenia ja Bulgaaria osas ei ole eksporditoetust kindlaks määratud, ei peeta toetuse diferentseerimiseks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 4, 8.1.1982, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 744/2000 (EÜT L 89, 11.4.2000, lk 3).

2

(3)  EÜT L 212, 21.7.1982, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2772/2000 (EÜT L 321, 19.12.2000, lk 35).

3

(4)  EÜT L 221, 18.8.1984, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3661/92 (EÜT L 370, 19.12.1992, lk 16).

4

(5)  EÜT L 336, 29.12.1979, lk 44. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3434/87 (EÜT L 327, 18.11.1987, lk 7).

5

(6)  EÜT L 274, 26.10.1996, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2333/96 (EÜT L 317, 6.12.1996, lk 13).

6

(7)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2199/2004 (ELT L 380, 24.12.2004, lk 1).

7

(8)  EÜT L 62, 7.3.1980, lk 5. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2003 (ELT L 67, 12.3.2003, lk 3).

8

(9)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

9

(10)  EÜT L 368, 31.12.1994, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

10

(11)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

11

---

LISA

Komisjoni 13. juuli 2005. aasta määrusele, millega kinnitatakse eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg eluskaal | 42,40 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg eluskaal | 42,40 |
| 0102 90 71 9000 | B11 | EUR/100 kg eluskaal | 32,80 |
| 0201 10 00 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 34,40 |
| 0201 10 00 9120 | B02 | EUR/100 kg netomass | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 8,00 |
| 0201 10 00 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 77,60 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 45,20 |
| 0201 10 00 9140 | B02 | EUR/100 kg netomass | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 11,20 |
| 0201 20 20 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 77,60 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 45,20 |
| 0201 20 20 9120 | B02 | EUR/100 kg netomass | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 11,20 |
| 0201 20 30 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 34,40 |
| 0201 20 30 9120 | B02 | EUR/100 kg netomass | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 8,00 |
| 0201 20 50 9110 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 98,40 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 57,20 |
| 0201 20 50 9120 | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 14,00 |
| 0201 20 50 9130 (1) | B02 | EUR/100 kg netomass | 57,20 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 34,40 |
| 0201 20 50 9140 | B02 | EUR/100 kg netomass | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 8,00 |
| 0201 20 90 9700 | B02 | EUR/100 kg netomass | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 8,00 |
| 0201 30 00 9050 | 400 (3) | EUR/100 kg netomass | 18,80 |
| 404 (4) | EUR/100 kg netomass | 18,80 |
| 0201 30 00 9060 (6) | B02 | EUR/100 kg netomass | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,40 |
| 0201 30 00 9100 (2)
   (6) | B08, B09 | EUR/100 kg netomass | 137,60 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 81,60 |
| 220 | EUR/100 kg netomass | 164,00 |
| 0201 30 00 9120 (2)
   (6) | B08 | EUR/100 kg netomass | 75,60 |
| B09 | EUR/100 kg netomass | 70,40 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 45,20 |
| 220 | EUR/100 kg netomass | 98,40 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg netomass | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 8,00 |
| 0202 10 00 9900 | B02 | EUR/100 kg netomass | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 11,20 |
| 0202 20 10 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 11,20 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 8,00 |
| 0202 20 50 9100 | B02 | EUR/100 kg netomass | 46,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 14,00 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg netomass | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 8,00 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg netomass | 26,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 8,00 |
| 0202 30 90 9100 | 400 (3) | EUR/100 kg netomass | 18,80 |
| 404 (4) | EUR/100 kg netomass | 18,80 |
| 0202 30 90 9200 (6) | B02 | EUR/100 kg netomass | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,40 |
| 0206 10 95 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,40 |
| 0206 29 91 9000 | B02 | EUR/100 kg netomass | 36,80 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 10,40 |
| 1602 50 10 9170 (8) | B02 | EUR/100 kg netomass | 18,00 |
| B03 | EUR/100 kg netomass | 12,00 |
| 1602 50 31 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 70,80 |
| 1602 50 31 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 63,20 |
| 1602 50 39 9125 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 70,80 |
| 1602 50 39 9325 (5) | B00 | EUR/100 kg netomass | 63,20 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  B00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria. |
| B02 | : | B08, B09 ja sihtkoht 220. |
| B03 | : | Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia, Kosovo ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44). |
| B08 | : | Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong. |
| B09 | : | Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho. |
| B11 | : | Liibanon ja Egiptus. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa (7)

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg eluskaal

42,40

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg eluskaal

42,40

0102 90 71 9000

B11

EUR/100 kg eluskaal

32,80

0201 10 00 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

57,20

B03

EUR/100 kg netomass

34,40

0201 10 00 9120

B02

EUR/100 kg netomass

26,80

B03

EUR/100 kg netomass

8,00

0201 10 00 9130 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

77,60

B03

EUR/100 kg netomass

45,20

0201 10 00 9140

B02

EUR/100 kg netomass

36,80

B03

EUR/100 kg netomass

11,20

0201 20 20 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

77,60

B03

EUR/100 kg netomass

45,20

0201 20 20 9120

B02

EUR/100 kg netomass

36,80

B03

EUR/100 kg netomass

11,20

0201 20 30 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

57,20

B03

EUR/100 kg netomass

34,40

0201 20 30 9120

B02

EUR/100 kg netomass

26,80

B03

EUR/100 kg netomass

8,00

0201 20 50 9110 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

98,40

B03

EUR/100 kg netomass

57,20

0201 20 50 9120

B02

EUR/100 kg netomass

46,80

B03

EUR/100 kg netomass

14,00

0201 20 50 9130 (1)

B02

EUR/100 kg netomass

57,20

B03

EUR/100 kg netomass

34,40

0201 20 50 9140

B02

EUR/100 kg netomass

26,80

B03

EUR/100 kg netomass

8,00

0201 20 90 9700

B02

EUR/100 kg netomass

26,80

B03

EUR/100 kg netomass

8,00

0201 30 00 9050

400 (3)

EUR/100 kg netomass

18,80

404 (4)

EUR/100 kg netomass

18,80

0201 30 00 9060 (6)

B02

EUR/100 kg netomass

36,80

B03

EUR/100 kg netomass

10,40

0201 30 00 9100 (2)
   (6)

B08, B09

EUR/100 kg netomass

137,60

B03

EUR/100 kg netomass

81,60

220

EUR/100 kg netomass

164,00

0201 30 00 9120 (2)
   (6)

B08

EUR/100 kg netomass

75,60

B09

EUR/100 kg netomass

70,40

B03

EUR/100 kg netomass

45,20

220

EUR/100 kg netomass

98,40

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg netomass

26,80

B03

EUR/100 kg netomass

8,00

0202 10 00 9900

B02

EUR/100 kg netomass

36,80

B03

EUR/100 kg netomass

11,20

0202 20 10 9000

B02

EUR/100 kg netomass

36,80

B03

EUR/100 kg netomass

11,20

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg netomass

26,80

B03

EUR/100 kg netomass

8,00

0202 20 50 9100

B02

EUR/100 kg netomass

46,80

B03

EUR/100 kg netomass

14,00

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg netomass

26,80

B03

EUR/100 kg netomass

8,00

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg netomass

26,80

B03

EUR/100 kg netomass

8,00

0202 30 90 9100

400 (3)

EUR/100 kg netomass

18,80

404 (4)

EUR/100 kg netomass

18,80

0202 30 90 9200 (6)

B02

EUR/100 kg netomass

36,80

B03

EUR/100 kg netomass

10,40

0206 10 95 9000

B02

EUR/100 kg netomass

36,80

B03

EUR/100 kg netomass

10,40

0206 29 91 9000

B02

EUR/100 kg netomass

36,80

B03

EUR/100 kg netomass

10,40

1602 50 10 9170 (8)

B02

EUR/100 kg netomass

18,00

B03

EUR/100 kg netomass

12,00

1602 50 31 9125 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

70,80

1602 50 31 9325 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

63,20

1602 50 39 9125 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

70,80

1602 50 39 9325 (5)

B00

EUR/100 kg netomass

63,20

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

B00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria.

B02

:

B08, B09 ja sihtkoht 220.

B03

:

Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia, Kosovo ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44).

B08

:

Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong.

B09

:

Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho.

B11

:

Liibanon ja Egiptus.

---

(1)  Kande tegemisel sellesse alamrubriiki tuleb esitada tunnistus, mis on esitatud komisjoni muudetud määruse (EMÜ) nr 32/82 lisas.

(2)  Toetust antakse muudetud määruses (EMÜ) nr 1964/82 sätestatud tingimuste täitmise korral.

(3)  Viiakse läbi vastavalt muudetud määrusele (EMÜ) nr 2973/79.

(4)  Viiakse läbi vastavalt muudetud määrusele (EÜ) nr 2051/96.

(5)  Toetust antakse muudetud määruses (EMÜ) nr 2388/84 sätestatud tingimuste täitmise korral.

(6)  Rasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39) lisas kirjeldatud korras. Mõiste “keskmine sisaldus” osutab määruse (EMÜ) nr 765/2002 (EÜT L 117, 4.5.2002, lk 6) artikli 2 lõikes 1 määratletud proovi kogusele. Proov võetakse partii sellest osast, mille puhul oht on suurim.

(7)  Muudetud määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 33 lõike 10 alusel ei määrata toetust kolmandatest riikidest imporditud toodete ekspordiks ja reekspordiks kolmandatesse riikidesse.

(8)  Toetus määratakse üksnes toodetele, mis on valmistatud nõukogu muudetud määruse (EMÜ) nr 565/80 artikliga 4 ette nähtud korra alusel.

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| B00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria. |
| --- | --- | --- |
| B02 | : | B08, B09 ja sihtkoht 220. |
| B03 | : | Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia, Kosovo ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44). |
| B08 | : | Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong. |
| B09 | : | Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho. |
| B11 | : | Liibanon ja Egiptus. |

B00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Rumeenia ja Bulgaaria.

B02

:

B08, B09 ja sihtkoht 220.

B03

:

Albaania, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia, Kosovo ja Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni muudetud määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklites 36 ja 45 ja, kui asjakohane, artiklis 44).

B08

:

Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong.

B09

:

Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho.

B11

:

Liibanon ja Egiptus.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/84

---

KOMISJONI OTSUS,

12. juuli 2005,

millega muudetakse otsust 97/757/EÜ, millega sätestatakse Madagaskarilt pärit kala- ja akvakultuuritoodete impordi eritingimused, pädeva asutuse ning veterinaarsertifikaadi osas

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2513 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/496/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivi 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 97/757/EÜ (2) on asutus Direction des Services Vétérinaires (DSV) du Ministère de l’Elevage määratletud Madagaskari pädeva asutusena, kes kontrollib ja tõendab kala- ja akvakultuuritoodete vastavust direktiivi 91/493/EMÜ nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 97/757/EÜ (2) on asutus Direction des Services Vétérinaires (DSV) du Ministère de l’Elevage määratletud Madagaskari pädeva asutusena, kes kontrollib ja tõendab kala- ja akvakultuuritoodete vastavust direktiivi 91/493/EMÜ nõuetele.

| (2) | Pärast Madagaskari valitsusasutuste ümberkorraldamist on pädev asutus muudetud asutuseks Direction de la Santé Animale et du Phytosanitaire (DSAPS) du Ministère de l’Agriculture, de l’Elevage et de la Pêche (MAEP). |
| --- | --- |

(2)

Pärast Madagaskari valitsusasutuste ümberkorraldamist on pädev asutus muudetud asutuseks Direction de la Santé Animale et du Phytosanitaire (DSAPS) du Ministère de l’Agriculture, de l’Elevage et de la Pêche (MAEP).

| (3) | See uus asutus on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate eeskirjade rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

See uus asutus on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate eeskirjade rakendamist.

| (4) | DSAPS on andnud ametliku kinnituse direktiivis 91/493/EMÜ sätestatud eeskirjade järgimise kohta kala- ja akvakultuuritoodete kontrollimisel ja järelevalvestandardite järgimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

DSAPS on andnud ametliku kinnituse direktiivis 91/493/EMÜ sätestatud eeskirjade järgimise kohta kala- ja akvakultuuritoodete kontrollimisel ja järelevalvestandardite järgimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 97/757/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 97/757/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane hakata käesolevat otsust kohaldama 45 päeva möödudes selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane hakata käesolevat otsust kohaldama 45 päeva möödudes selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 97/757/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 1
  Direction de la Santé Animale et du Phytosanitaire (DSAPS) du Ministère de l’Agriculture, de l’Elevage et de la Pêche (MAEP) on Madagarskari pädev asutus, kes kontrollib ja tõendab kala- ja akvakultuuritoodete vastavust direktiivi 91/493/EMÜ nõuetele.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 1

Direction de la Santé Animale et du Phytosanitaire (DSAPS) du Ministère de l’Agriculture, de l’Elevage et de la Pêche (MAEP) on Madagarskari pädev asutus, kes kontrollib ja tõendab kala- ja akvakultuuritoodete vastavust direktiivi 91/493/EMÜ nõuetele.”

| 2. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 2
  Madagaskarilt pärit kala- ja akvakultuuritooted peavad vastama järgmistele tingimustele:






  1. | igale partiile peab olema lisatud nõuetekohaselt täidetud, allkirjastatud, kuupäevastatud ja ühel lehel esitatud veterinaarsertifikaadi nummerdatud originaal, mis vastab käesoleva otsuse A lisas esitatud näidisele; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 2

Madagaskarilt pärit kala- ja akvakultuuritooted peavad vastama järgmistele tingimustele:

1.

igale partiile peab olema lisatud nõuetekohaselt täidetud, allkirjastatud, kuupäevastatud ja ühel lehel esitatud veterinaarsertifikaadi nummerdatud originaal, mis vastab käesoleva otsuse A lisas esitatud näidisele;

| 2. | tooted peavad olema pärit käesoleva otsuse B lisas loetletud heakskiidetud ettevõtetest, kalatöötlemislaevadelt, külmhoonetest või registreeritud külmutuslaevadelt; |
| --- | --- |

2.

tooted peavad olema pärit käesoleva otsuse B lisas loetletud heakskiidetud ettevõtetest, kalatöötlemislaevadelt, külmhoonetest või registreeritud külmutuslaevadelt;

| 3. | välja arvatud külmutatud pakkimata kalatoodete puhul, mis on ette nähtud konservide tootmiseks, peab kõikidele pakkidele olema märgitud kustumatult sõna “MADAGASKAR” ja päritoluettevõtte, kalatöötlemislaeva, külmhoone või külmutuslaeva loa-/registreerimisnumber.” |
| --- | --- |

3.

välja arvatud külmutatud pakkimata kalatoodete puhul, mis on ette nähtud konservide tootmiseks, peab kõikidele pakkidele olema märgitud kustumatult sõna “MADAGASKAR” ja päritoluettevõtte, kalatöötlemislaeva, külmhoone või külmutuslaeva loa-/registreerimisnumber.”

| 3. | Artikli 3 punkt 2 asendatakse järgmise tekstiga:
  “2.   Sertifikaatidel peab olema DSAPS-MAEP esindaja nimi, ametinimetus ja allkiri ning kõnealuse asutuse ametlik tempel, mille värv peab erinema muude kinnituste värvist.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 3 punkt 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.   Sertifikaatidel peab olema DSAPS-MAEP esindaja nimi, ametinimetus ja allkiri ning kõnealuse asutuse ametlik tempel, mille värv peab erinema muude kinnituste värvist.”

| 4. | A lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

4.

A lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 28. augustist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 307, 12.11.1997, lk 33.

2

---

LISA

“A LISA

VETERINAARSERTIFIKAAT

Madagaskarilt pärit kalatoodete jaoks (v.a mis tahes kujul kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod), mis on ette nähtud Euroopa Ühendusse eksportimiseks

Image

Image

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/88

---

KOMISJONI OTSUS,

12. juuli 2005,

millega muudetakse otsust 2002/472/EÜ, milles sätestatakse Bulgaaria Vabariigist kalatoodete importimise eritingimused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2454 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/497/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivi 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 20. juuni 2002. aasta otsusega 2002/472/EÜ, milles sätestatakse Bulgaaria Vabariigist kalatoodete importimise eritingimused, (2) nähakse ette, et uute ettevõtete ja laevade lisamiseks nende Bulgaaria ettevõtete ja laevade loetellu, millest on lubatud ühendusse kalatooteid importida, on vajalik ühenduse kontroll. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 20. juuni 2002. aasta otsusega 2002/472/EÜ, milles sätestatakse Bulgaaria Vabariigist kalatoodete importimise eritingimused, (2) nähakse ette, et uute ettevõtete ja laevade lisamiseks nende Bulgaaria ettevõtete ja laevade loetellu, millest on lubatud ühendusse kalatooteid importida, on vajalik ühenduse kontroll.

| (2) | Samuti nähakse otsusega 2002/472/EÜ ette, et Bulgaariast imporditud kalatoodete suhtes ei kohaldata komisjoni otsuses 94/360/EÜ (3) sätestatud füüsiliste kontrollide sageduse vähendamist. |
| --- | --- |

(2)

Samuti nähakse otsusega 2002/472/EÜ ette, et Bulgaariast imporditud kalatoodete suhtes ei kohaldata komisjoni otsuses 94/360/EÜ (3) sätestatud füüsiliste kontrollide sageduse vähendamist.

| (3) | Komisjoni ekspertide uue kontrollkülastuse tulemused näitavad, et Bulgaaria vastab nüüd vähemalt ühenduses kohaldatavatele sanitaartingimustele. Seda tulemust silmas pidades on asjakohane vähendada füüsiliste kontrollide sagedust, lisada loetellu uusi ettevõtteid ning kohaldada kõnealuse loetelu edasiste muudatuste suhtes nõukogu otsuse 95/408/EÜ (4) artikliga 5 ettenähtud menetlust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni ekspertide uue kontrollkülastuse tulemused näitavad, et Bulgaaria vastab nüüd vähemalt ühenduses kohaldatavatele sanitaartingimustele. Seda tulemust silmas pidades on asjakohane vähendada füüsiliste kontrollide sagedust, lisada loetellu uusi ettevõtteid ning kohaldada kõnealuse loetelu edasiste muudatuste suhtes nõukogu otsuse 95/408/EÜ (4) artikliga 5 ettenähtud menetlust.

| (4) | Seetõttu tuleks vastavalt muuta otsust 2002/472/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks vastavalt muuta otsust 2002/472/EÜ.

| (5) | Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et käesolevat otsust hakatakse kohaldama 45 päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(5)

Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et käesolevat otsust hakatakse kohaldama 45 päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2002/472/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1. | artiklid 4 ja 5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1.

artiklid 4 ja 5 jäetakse välja;

| 2. | I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2.

I ja II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 28. augustist 2005

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 163, 21.6.2002, lk 24.

2

(3)  EÜT L 158, 25.6.1994, lk 41. Otsust on viimati muudetud otsusega 2002/237/EÜ (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 40).

3

(4)  EÜT L 243, 11.10.1995, lk 17. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

4

---

LISA

I LISA

VETERINAARSERTIFIKAAT

Bulgaariast pärit ja Euroopa Ühendusse eksportimiseks ettenähtud kalatoodete jaoks, v.a mis tahes kujul kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod

Image

Image

II LISA

ETTEVÕTETE JA LAEVADE LOETELU

| Loa number | Nimi | Linn Piirkond | Loa kehtivusaja lõpp | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG 051 3001 | Maxim-G Keranov | Novo Sello – Vidini rajoon | | PP | |
| BG 161 3002 | Parpen Chobanov | Boliartsi – Plovdivi rajoon | | PP | |
| BG 211 3002 | Salvenius ReyaFish | Dospat – Smolyani rajoon | | PP | |
| BG 261 3001 | Euro Pesca, Ltd company | Svolengrad – Haskovo rajoon | | PP | |
| BG 051 3002 | Beluga AD | Vidini linn – Vidini piirkond | | PP | |
| BG 021 3024 | Buljac AD | Bourgase linn – Bourgase piirkond | | PP | |
| BG 020 3001 | Buljac AD | Bourgase linn – Bourgase piirkond | | PP | A |
| Selgitus:







  PPa | Ettevõte, milles töödeldakse täielikult või osaliselt vesiviljelusest saadud tooteid (kasvatatud tooted). |

Loa number

Nimi

Linn Piirkond

Loa kehtivusaja lõpp

Kategooria

Märkused

BG 051 3001

Maxim-G Keranov

Novo Sello – Vidini rajoon

PP

BG 161 3002

Parpen Chobanov

Boliartsi – Plovdivi rajoon

PP

BG 211 3002

Salvenius ReyaFish

Dospat – Smolyani rajoon

PP

BG 261 3001

Euro Pesca, Ltd company

Svolengrad – Haskovo rajoon

PP

BG 051 3002

Beluga AD

Vidini linn – Vidini piirkond

PP

BG 021 3024

Buljac AD

Bourgase linn – Bourgase piirkond

PP

BG 020 3001

Buljac AD

Bourgase linn – Bourgase piirkond

PP

A

Selgitus:

PPa

Ettevõte, milles töödeldakse täielikult või osaliselt vesiviljelusest saadud tooteid (kasvatatud tooted).

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/92 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/92

---

KOMISJONI OTSUS,

12. juuli 2005,

milles sätestatakse Alžeeriast pärit kalatoodete impordi eritingimused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2533 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/498/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivi 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni nimel on Alžeeriasse tehtud kontrollkäik, et kontrollida ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja lähetustingimusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni nimel on Alžeeriasse tehtud kontrollkäik, et kontrollida ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja lähetustingimusi.

| (2) | Kalatoodete tervishoiukontrolli ja -järelevalvet käsitlevate Alžeeria õigusaktide nõudeid võib käsitada samaväärsetena direktiivi 91/493/EMÜ sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Kalatoodete tervishoiukontrolli ja -järelevalvet käsitlevate Alžeeria õigusaktide nõudeid võib käsitada samaväärsetena direktiivi 91/493/EMÜ sätetega.

| (3) | “Direction des Services Vétérinaires (DSV) – Ministère de l’Agriculture et du Développement Rural” on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

“Direction des Services Vétérinaires (DSV) – Ministère de l’Agriculture et du Développement Rural” on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamist.

| (4) | DSV on andnud ametliku kinnituse direktiivi 91/493/EMÜ lisa V peatükis sätestatud eeskirjade järgimise kohta kalatoodete kontrollimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

DSV on andnud ametliku kinnituse direktiivi 91/493/EMÜ lisa V peatükis sätestatud eeskirjade järgimise kohta kalatoodete kontrollimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta.

| (5) | On asjakohane ette näha üksikasjalikud sätted Alžeeriast vastavalt direktiivile 91/493/EMÜ ühendusse imporditavate kalatoodete jaoks. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane ette näha üksikasjalikud sätted Alžeeriast vastavalt direktiivile 91/493/EMÜ ühendusse imporditavate kalatoodete jaoks.

| (6) | Tuleb koostada heakskiidetud ettevõtete, kalatöötlemislaevade ja külmhoonete loetelu ning samuti loetelu külmutuslaevade kohta, mis on varustatud vastavalt nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivile 92/48/EMÜ, millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninõuded kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale. (2) Kõnealused loetelud tuleks koostada DSV poolt komisjonile esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb koostada heakskiidetud ettevõtete, kalatöötlemislaevade ja külmhoonete loetelu ning samuti loetelu külmutuslaevade kohta, mis on varustatud vastavalt nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivile 92/48/EMÜ, millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninõuded kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale. (2) Kõnealused loetelud tuleks koostada DSV poolt komisjonile esitatud teabe põhjal.

| (7) | Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et seda otsust hakatakse kohaldama 45 päeva möödudes selle avaldamisest. |
| --- | --- |

(7)

Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et seda otsust hakatakse kohaldama 45 päeva möödudes selle avaldamisest.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

“Direction des Services Vétérinaires (DSV) – Ministère de l’Agriculture et du Développement Rural” on pädev asutus Alžeerias, mis kontrollib kalatooteid ja tõendab, et need vastavad direktiivi 91/493/EMÜ nõuetele.

Artikkel 2

Alžeeriast ühendusse imporditavad kalatooted peavad vastama artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

1.   Igale partiile peab olema lisatud nõuetekohaselt täidetud, allkirjastatud, kuupäevastatud ja ühel lehel esitatud veterinaarsertifikaadi nummerdatud originaal, mis vastab I lisas esitatud näidisele.

2.   Veterinaarsertifikaat tuleb koostada vähemalt ühes nende liikmesriikide ametlikus keeles, kus toimub kontrollimine.

3.   Veterinaarsertifikaadil peab olema DSV esindaja nimi, ametinimetus ja allkiri ning kõnealuse asutuse ametlik tempel, mille värv peab erinema muude kinnituste värvist.

Artikkel 4

Kalatooted peavad olema pärit II lisas loetletud heakskiidetud ettevõtetest, kalatöötlemislaevadelt, külmhoonetest või registreeritud külmutuslaevadelt.

Artikkel 5

Välja arvatud konservide tootmiseks ettenähtud külmutatud pakendamata kalatoodete puhul, peab kõikidele pakenditele olema märgitud kustumatult tekst “ALŽEERIA” ja päritoluettevõtte, kalatöötlemislaeva, külmhoone või külmutuslaeva loa- või registreerimisnumber.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 28. augustist 2005.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 187, 7.7.1992, lk 41.

2

---

I LISA

VETERINAARSERTIFIKAAT

Alžeeriast pärit kalatoodete jaoks (v.a mis tahes kujul kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod), mis on ette nähtud eksportimiseks Euroopa Ühendusse

Image

Image

---

II LISA

ETTEVÕTETE JA LAEVADE LOETELU

| Loanumber | Nimi | Linn Piirkond | Loa kehtivusaja lõpp | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 06402 | Eurl Contra 2 P | Oued Ghir
  Bejaia | | PP |
| 13408 | Sarl Agromar | Chetouane
  Tlemcen | | PP |
| 13409 | Eurl Zahret El Yasmine | Ghazaouet
  Tlemcen | | PP |
| 13411 | Sarl Trading et Agencement Commercial T.A.C. | Ghazaouet
  Tlemcen | | PP |
| 16401 | Kahina Al 78 (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16402 | Cherif (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16403 | Nuevo Jose Molia Ikram Al 80 (SPA Sepia) | Bab el Oued
  Alger | | FV |
| 16404 | Sarl Muskaten | Alger
  Alger | | PP |
| 16405 | Cartena CH 645 (SPA Somalep II) | Bou-Ismail
  Tipaza | | FV |
| 16409 | Raimane (SPA Somalep II) | Bou-Ismail
  Tipaza | | FV |
| 16412 | Karima (Sarl Karima Pêche) | Alger
  Alger | | FV |
| 16417 | Établissement Bouali | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16427 | Brahim II (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16438 | El Andaloussi Al 137 (Sarl Pesca Nord I) | Ténes
  Chlef | | FV |
| 16439 | El Kortobi Al 137 (Sarl Pesca Nord I) | Ténes
  Chlef | | FV |
| 16440 | Oulhaca (Sarl Pêche Ouest) | Oran
  Oran | | FV |
| 16441 | El Mansoura 139 (Sarl Pêche Ouest) | Oran
  Oran | | FV |
| 16442 | Naila (Eurl Union Pêche) | Hydra
  Alger | | FV |
| 16443 | El Malaka (Sarl El Malaka Fishing) | Oran
  Oran | | FV |
| 16444 | Alis Mar (Sarl Alis Mar) | Oran
  Oran | | FV |
| 16445 | Sarl Iperfish | Dar-el-Beida
  Alger | | PP |
| 16449 | Lydia Al 240 (Sarl Al Poiss) | Staoueli
  Alger | | FV |
| 16450 | Sarl GSF | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16451 | Tinaghi Al 238 (Sarl Alespa Pêche) | Dély Ibrahim
  Alger | | FV |
| 16452 | Ouardia (Société Smalep) | Alger
  Alger | | FV |
| 16453 | Mont Zaccar (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16454 | Sarl Mesfina | Chéraga
  Alger | | PP |
| 16455 | Mont Asfour (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16456 | Mont Djurdjura (Sarl Etap) | Chéraga
  Alger | | FV |
| 16457 | Bellid Said | Bordj el Kiffan
  Alger | | PP |
| 16458 | Sarl Fimexal Fish | Zéralda
  Alger | | PP |
| 16459 | Nouha Al 118 (Rahouat Fethi) | Bordj el Kiffan
  Alger | | FV |
| 18403 | Sarl Mesfina | Jijel
  Jijel | | PP |
| 21410 | Sarl Stora Fishing | Skikda
  Skikda | | PP |
| 23401 | Sarl Cape de Garde | El Bouni
  Annaba | | FV |
| 23412 | Rouibah Hacene | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23418 | Sarl Sahari Export | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23428 | Sarl Al Fish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23430 | Sarl Medifish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23434 | Sarl Crustifish Algérie | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23435 | Sarl Algérie Fish | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23436 | Sarl Finta pêche | Annaba
  Annaba | | PP |
| 23437 | Sarl Haroun Errachid | Annaba
  Annaba | | PP |
| 27412 | Eurl Crustal | Mostaganem
  Mostaganem | | PP |
| 31403 | Sarl Mesfina | Oran
  Oran | | PP |
| 31407 | Sarl Bahia Pêche | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31416 | Établissement Hanafi Kouider | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31417 | Oued Tafna Or 2375 (Sarl Alfim) | Oran
  Oran | | FV |
| 31421 | Sarl Zama | Oran
  Oran | | PP |
| 31423 | Sarl Pêche de l’Ouest | Oran
  Oran | | PP |
| 31424 | Oued Rhumel Or 2419 (Sarl Alfim) | Alger
  Alger | | FV |
| 31428 | Sarl Eximer | Ain el Tork
  Oran | | PP |
| 31429 | Eurl Ayad Yamina | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 31430 | Sarl Alfish | Oran
  Oran | | PP |
| 31432 | Dina Or 2830 (Sarl Socop) | Alger
  Alger | | FV |
| 31441 | Cap Falcon Or 2830 (Sarl Gambera Pêche) | Oran
  Oran | | FV |
| 31442 | Sarl Agromar | Oran
  Oran | | PP |
| 31443 | Eurl Petite Lilly | Bir el Djir
  Oran | | PP |
| 36405 | Sarl MSPM El Mordjane | El kala
  El tarf | | PP |
| 36411 | Sarl Ziani Aissa | El kala
  El tarf | | PP |
| 36415 | Eurl Siadico | El Tarf
  El Tarf | | PP |
| 36416 | Sarl El Amine | El Tarf
  El Tarf | | PP |
| 42411 | Sarl Plate Forme Juto | Ain-Taggourait
  Tipaza | | PP |
| 42414 | Sarl Promal | Bou-Haroun
  Tipaza | | PP |
| 42416 | Eurl Chénoua | Bou-Haroun
  Tipaza | | PP |
| 42417 | Eurl Benimpex | Koléa
  Tipaza | | PP |
| 42418 | Sarl Alfish | Cherchell
  Tipaza | | PP |
| 46403 | Belkacem Abdelkader | Sidi Benadda
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46409 | Conserverie des fruits de mer | El Malah
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46411 | Si Bachir Mohamed | Ain-Temouchent
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46416 | Eurl Sampla | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46417 | El Wiam (Sarl Gefishco) | Boufarik
  Blida | | FV |
| 46418 | Sarl Sexim Trading | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46419 | El Malikou (Sarl Gefishco) | Boufarik
  Blida | | FV |
| 46422 | Abibas (Sarl Abibas) | Oran
  Oran | | FV |
| 46426 | Sarl Bahia Pêche | Ben Saf
  Ain-Temouchent | | PP |
| 46427 | Sarl El Fadl | Hammam-Bouhadjar
  Ain-Temouchent | | PP |
| Selgitus:







  FV | Kalatöötlemislaev (Factory vessel). |
| PP | Töötlemisettevõte (Processing plant). |

Loanumber

Nimi

Linn Piirkond

Loa kehtivusaja lõpp

Kategooria

06402

Eurl Contra 2 P

Oued Ghir

Bejaia

PP

13408

Sarl Agromar

Chetouane

Tlemcen

PP

13409

Eurl Zahret El Yasmine

Ghazaouet

Tlemcen

PP

13411

Sarl Trading et Agencement Commercial T.A.C.

Ghazaouet

Tlemcen

PP

16401

Kahina Al 78 (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16402

Cherif (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16403

Nuevo Jose Molia Ikram Al 80 (SPA Sepia)

Bab el Oued

Alger

FV

16404

Sarl Muskaten

Alger

Alger

PP

16405

Cartena CH 645 (SPA Somalep II)

Bou-Ismail

Tipaza

FV

16409

Raimane (SPA Somalep II)

Bou-Ismail

Tipaza

FV

16412

Karima (Sarl Karima Pêche)

Alger

Alger

FV

16417

Établissement Bouali

Chéraga

Alger

PP

16427

Brahim II (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16438

El Andaloussi Al 137 (Sarl Pesca Nord I)

Ténes

Chlef

FV

16439

El Kortobi Al 137 (Sarl Pesca Nord I)

Ténes

Chlef

FV

16440

Oulhaca (Sarl Pêche Ouest)

Oran

Oran

FV

16441

El Mansoura 139 (Sarl Pêche Ouest)

Oran

Oran

FV

16442

Naila (Eurl Union Pêche)

Hydra

Alger

FV

16443

El Malaka (Sarl El Malaka Fishing)

Oran

Oran

FV

16444

Alis Mar (Sarl Alis Mar)

Oran

Oran

FV

16445

Sarl Iperfish

Dar-el-Beida

Alger

PP

16449

Lydia Al 240 (Sarl Al Poiss)

Staoueli

Alger

FV

16450

Sarl GSF

Chéraga

Alger

PP

16451

Tinaghi Al 238 (Sarl Alespa Pêche)

Dély Ibrahim

Alger

FV

16452

Ouardia (Société Smalep)

Alger

Alger

FV

16453

Mont Zaccar (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16454

Sarl Mesfina

Chéraga

Alger

PP

16455

Mont Asfour (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16456

Mont Djurdjura (Sarl Etap)

Chéraga

Alger

FV

16457

Bellid Said

Bordj el Kiffan

Alger

PP

16458

Sarl Fimexal Fish

Zéralda

Alger

PP

16459

Nouha Al 118 (Rahouat Fethi)

Bordj el Kiffan

Alger

FV

18403

Sarl Mesfina

Jijel

Jijel

PP

21410

Sarl Stora Fishing

Skikda

Skikda

PP

23401

Sarl Cape de Garde

El Bouni

Annaba

FV

23412

Rouibah Hacene

Annaba

Annaba

PP

23418

Sarl Sahari Export

Annaba

Annaba

PP

23428

Sarl Al Fish

Annaba

Annaba

PP

23430

Sarl Medifish

Annaba

Annaba

PP

23434

Sarl Crustifish Algérie

Annaba

Annaba

PP

23435

Sarl Algérie Fish

Annaba

Annaba

PP

23436

Sarl Finta pêche

Annaba

Annaba

PP

23437

Sarl Haroun Errachid

Annaba

Annaba

PP

27412

Eurl Crustal

Mostaganem

Mostaganem

PP

31403

Sarl Mesfina

Oran

Oran

PP

31407

Sarl Bahia Pêche

Bir el Djir

Oran

PP

31416

Établissement Hanafi Kouider

Bir el Djir

Oran

PP

31417

Oued Tafna Or 2375 (Sarl Alfim)

Oran

Oran

FV

31421

Sarl Zama

Oran

Oran

PP

31423

Sarl Pêche de l’Ouest

Oran

Oran

PP

31424

Oued Rhumel Or 2419 (Sarl Alfim)

Alger

Alger

FV

31428

Sarl Eximer

Ain el Tork

Oran

PP

31429

Eurl Ayad Yamina

Bir el Djir

Oran

PP

31430

Sarl Alfish

Oran

Oran

PP

31432

Dina Or 2830 (Sarl Socop)

Alger

Alger

FV

31441

Cap Falcon Or 2830 (Sarl Gambera Pêche)

Oran

Oran

FV

31442

Sarl Agromar

Oran

Oran

PP

31443

Eurl Petite Lilly

Bir el Djir

Oran

PP

36405

Sarl MSPM El Mordjane

El kala

El tarf

PP

36411

Sarl Ziani Aissa

El kala

El tarf

PP

36415

Eurl Siadico

El Tarf

El Tarf

PP

36416

Sarl El Amine

El Tarf

El Tarf

PP

42411

Sarl Plate Forme Juto

Ain-Taggourait

Tipaza

PP

42414

Sarl Promal

Bou-Haroun

Tipaza

PP

42416

Eurl Chénoua

Bou-Haroun

Tipaza

PP

42417

Eurl Benimpex

Koléa

Tipaza

PP

42418

Sarl Alfish

Cherchell

Tipaza

PP

46403

Belkacem Abdelkader

Sidi Benadda

Ain-Temouchent

PP

46409

Conserverie des fruits de mer

El Malah

Ain-Temouchent

PP

46411

Si Bachir Mohamed

Ain-Temouchent

Ain-Temouchent

PP

46416

Eurl Sampla

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46417

El Wiam (Sarl Gefishco)

Boufarik

Blida

FV

46418

Sarl Sexim Trading

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46419

El Malikou (Sarl Gefishco)

Boufarik

Blida

FV

46422

Abibas (Sarl Abibas)

Oran

Oran

FV

46426

Sarl Bahia Pêche

Ben Saf

Ain-Temouchent

PP

46427

Sarl El Fadl

Hammam-Bouhadjar

Ain-Temouchent

PP

Selgitus:

FV

Kalatöötlemislaev (Factory vessel).

PP

Töötlemisettevõte (Processing plant).

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/99

---

KOMISJONI OTSUS,

12. juuli 2005,

milles sätestatakse Bahamalt pärit kalatoodete impordi eritingimused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2518 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/499/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivi 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni nimel on Bahamale tehtud kontrollkäik, et kontrollida ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja lähetustingimusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni nimel on Bahamale tehtud kontrollkäik, et kontrollida ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja lähetustingimusi.

| (2) | Kalatoodete tervishoiukontrolli ja -järelevalvet käsitlevate Bahama õigusaktide nõudeid võib käsitada samaväärsetena direktiivi 91/493/EMÜ sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Kalatoodete tervishoiukontrolli ja -järelevalvet käsitlevate Bahama õigusaktide nõudeid võib käsitada samaväärsetena direktiivi 91/493/EMÜ sätetega.

| (3) | “Department of Fisheries (DF)” on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

“Department of Fisheries (DF)” on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamist.

| (4) | DF on andnud ametliku kinnituse direktiivi 91/493/EMÜ lisa V peatükis sätestatud eeskirjade järgimise kohta kalatoodete kontrollimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

DF on andnud ametliku kinnituse direktiivi 91/493/EMÜ lisa V peatükis sätestatud eeskirjade järgimise kohta kalatoodete kontrollimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta.

| (5) | On asjakohane ette näha üksikasjalikud sätted Bahamalt vastavalt direktiivile 91/493/EMÜ ühendusse imporditud kalatoodete jaoks. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane ette näha üksikasjalikud sätted Bahamalt vastavalt direktiivile 91/493/EMÜ ühendusse imporditud kalatoodete jaoks.

| (6) | Tuleb koostada heakskiidetud ettevõtete, kalatöötlemislaevade ja külmhoonete loetelu ning samuti loetelu külmutuslaevade kohta, mis on varustatud vastavalt nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivile 92/48/EMÜ, millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninõuded kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale. (2) Kõnealused loetelud tuleks koostada DFi poolt komisjonile esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb koostada heakskiidetud ettevõtete, kalatöötlemislaevade ja külmhoonete loetelu ning samuti loetelu külmutuslaevade kohta, mis on varustatud vastavalt nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivile 92/48/EMÜ, millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninõuded kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale. (2) Kõnealused loetelud tuleks koostada DFi poolt komisjonile esitatud teabe põhjal.

| (7) | Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et seda otsust hakatakse kohaldama 45 päeva möödudes selle avaldamisest. |
| --- | --- |

(7)

Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et seda otsust hakatakse kohaldama 45 päeva möödudes selle avaldamisest.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

“Department of Fisheries (DF)” on pädev asutus Bahamal, mis kontrollib kalatooteid ja tõendab, et need vastavad direktiivi 91/493/EMÜ nõuetele.

Artikkel 2

Bahamalt ühendusse imporditavad kalatooted peavad vastama artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

1.   Igale partiile peab olema lisatud nõuetekohaselt täidetud, allkirjastatud, kuupäevastatud ja ühel lehel esitatud veterinaarsertifikaadi nummerdatud originaal, mis vastab I lisas esitatud näidisele.

2.   Veterinaarsertifikaat tuleb koostada vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus toimub kontrollimine.

3.   Veterinaarsertifikaadil peab olema DFi esindaja nimi, ametinimetus ja allkiri ning kõnealuse asutuse ametlik tempel, mille värv peab erinema muude kinnituste värvist.

Artikkel 4

Kalatooted peavad olema pärit II lisas loetletud heakskiidetud ettevõtetest, kalatöötlemislaevadelt, külmhoonetest või registreeritud külmutuslaevadelt.

Artikkel 5

Välja arvatud konservide tootmiseks ettenähtud külmutatud pakendamata kalatoodete puhul, peab kõikidele pakenditele olema märgitud kustumatult tekst “BAHAMA” ja päritoluettevõtte, kalatöötlemislaeva, külmhoone või külmutuslaeva loa- või registreerimisnumber.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 28. augustist 2005.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 187, 7.7.1992, lk 41.

2

---

I LISA

VETERINAARSERTIFIKAAT

Bahamalt pärit kalatoodete jaoks (v.a mis tahes kujul kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod), mis on nähtud ette eksportimiseks Euroopa Ühendusse

Image

Image

---

II LISA

ETTEVÕTETE JA LAEVADE LOETELU

| Loanumber | Nimi | Linn
  Piirkond | Loa kehtivusaja lõpp | Kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | Tropic Seafood Ltd | NEW PROVIDENCE | | PP |
| 04 | Marsh Harbour Exporters & Importers Ltd | ABACO | | PP |
| 08 | Ronald's Seafood Ltd | ELEUTHERA | | PP |
| 16 | Performance Fisheries Ltd | LONG ISLAND | | PP |
| 22 | Paradise Fisheries Ltd | NEW PROVIDENCE | | PP |
| 29 | Seafarmer (David Kreiser) | NEW PROVIDENCE | | FV |
| 64 | Heritage Seafood Ltd | NEW PROVIDENCE | | PP |
| 68 | Hurricane Shawn (Hurricane Seafoods) | NEW PROVIDENCE | | FV |
| 69 | Typhoon Kyle (Hurricane Seafoods) | NEW PROVIDENCE | | FV |
| 70 | Painful Pleasure (Hurricane Seafoods) | NEW PROVIDENCE | | FV |
| 71 | Turn Me Loose (Hurricane Seafoods) | NEW PROVIDENCE | | FV |
| 90 | G & L Seafoods | GRAND BAHAMA | | PP |
| Selgitus:







  FV | Kalatöötlemislaev (Factory vessel). |
| PP | Töötlemisettevõte (Processing plant). |

Loanumber

Nimi

Linn

Piirkond

Loa kehtivusaja lõpp

Kategooria

01

Tropic Seafood Ltd

NEW PROVIDENCE

PP

04

Marsh Harbour Exporters & Importers Ltd

ABACO

PP

08

Ronald's Seafood Ltd

ELEUTHERA

PP

16

Performance Fisheries Ltd

LONG ISLAND

PP

22

Paradise Fisheries Ltd

NEW PROVIDENCE

PP

29

Seafarmer (David Kreiser)

NEW PROVIDENCE

FV

64

Heritage Seafood Ltd

NEW PROVIDENCE

PP

68

Hurricane Shawn (Hurricane Seafoods)

NEW PROVIDENCE

FV

69

Typhoon Kyle (Hurricane Seafoods)

NEW PROVIDENCE

FV

70

Painful Pleasure (Hurricane Seafoods)

NEW PROVIDENCE

FV

71

Turn Me Loose (Hurricane Seafoods)

NEW PROVIDENCE

FV

90

G & L Seafoods

GRAND BAHAMA

PP

Selgitus:

FV

Kalatöötlemislaev (Factory vessel).

PP

Töötlemisettevõte (Processing plant).

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/104 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/104

---

KOMISJONI OTSUS,

12. juuli 2005,

milles sätestatakse Grenadalt pärit kalatoodete impordi eritingimused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2545 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/500/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivi 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni nimel on Grenadale tehtud kontrollkäik, et kontrollida ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja lähetustingimusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni nimel on Grenadale tehtud kontrollkäik, et kontrollida ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja lähetustingimusi.

| (2) | Kalatoodete tervishoiukontrolli ja -järelevalvet käsitlevate Grenada õigusaktide nõudeid võib käsitada samaväärsetena direktiivi 91/493/EMÜ sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Kalatoodete tervishoiukontrolli ja -järelevalvet käsitlevate Grenada õigusaktide nõudeid võib käsitada samaväärsetena direktiivi 91/493/EMÜ sätetega.

| (3) | Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE) on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE) on võimeline tõhusalt kontrollima kehtivate õigusaktide rakendamist.

| (4) | PHD-MHE on andnud ametliku kinnituse direktiivi 91/493/EMÜ lisa V peatükis sätestatud eeskirjade järgimise kohta kalatoodete kontrollimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

PHD-MHE on andnud ametliku kinnituse direktiivi 91/493/EMÜ lisa V peatükis sätestatud eeskirjade järgimise kohta kalatoodete kontrollimisel ning kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete hügieeninõuete täitmise kohta.

| (5) | On asjakohane ette näha üksikasjalikud sätted Grenadalt vastavalt direktiivile 91/493/EMÜ ühendusse imporditud kalatoodete jaoks. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane ette näha üksikasjalikud sätted Grenadalt vastavalt direktiivile 91/493/EMÜ ühendusse imporditud kalatoodete jaoks.

| (6) | Tuleb koostada heakskiidetud ettevõtete, kalatöötlemislaevade ja külmhoonete loetelu ning samuti loetelu külmutuslaevade kohta, mis on varustatud vastavalt nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivile 92/48/EMÜ, millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninõuded kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale. (2) Kõnealused loetelud tuleks koostada PHD-MHE poolt komisjonile esitatud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb koostada heakskiidetud ettevõtete, kalatöötlemislaevade ja külmhoonete loetelu ning samuti loetelu külmutuslaevade kohta, mis on varustatud vastavalt nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivile 92/48/EMÜ, millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninõuded kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale. (2) Kõnealused loetelud tuleks koostada PHD-MHE poolt komisjonile esitatud teabe põhjal.

| (7) | Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et seda otsust hakatakse kohaldama 45 päeva möödudes selle avaldamisest. |
| --- | --- |

(7)

Vajaliku üleminekuaja tagamiseks on asjakohane, et seda otsust hakatakse kohaldama 45 päeva möödudes selle avaldamisest.

| (8) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Public Health Department (PHD) under the Ministry of Health and the Environment (MHE) on pädev asutus Grenadal, mis kontrollib kalatooteid ja tõendab, et need vastavad direktiivi 91/493/EMÜ nõuetele.

Artikkel 2

Grenadalt ühendusse imporditavad kalatooted peavad vastama artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud nõuetele.

Artikkel 3

1.   Igale partiile peab olema lisatud nõuetekohaselt täidetud, allkirjastatud, kuupäevastatud ja ühel lehel esitatud veterinaarsertifikaadi nummerdatud originaal, mis vastab I lisas esitatud näidisele.

2.   Veterinaarsertifikaat tuleb koostada vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus toimub kontrollimine.

3.   Veterinaarsertifikaadil peab olema PHD-MHE esindaja nimi, ametinimetus ja allkiri ning kõnealuse asutuse ametlik tempel, mille värv peab erinema muude kinnituste värvist.

Artikkel 4

Kalatooted peavad olema pärit II lisas loetletud heakskiidetud ettevõtetest, kalatöötlemislaevadelt, külmhoonetest või registreeritud külmutuslaevadelt.

Artikkel 5

Välja arvatud konservide tootmiseks ettenähtud külmutatud pakendamata kalatoodete puhul, peab kõikidele pakenditele olema märgitud kustumatult tekst “GRENADA” ja päritoluettevõtte, kalatöötlemislaeva, külmhoone või külmutuslaeva loa- või registreerimisnumber.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 28. augustist 2005.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 187, 7.7.1992, lk 41.

2

---

I LISA

VETERINAARSERTIFIKAAT

Grenadalt pärit kalatoodete jaoks (v.a mis tahes kujul kahepoolmelised molluskid, okasnahksed, mantelloomad ja meriteod), mis on nähtud ette eksportimiseks Euroopa Ühendusse

Image

Image

---

II LISA

ETTEVÕTETE JA LAEVADE LOETELU

| Loanumber | Nimi | Linn Piirkond | Loa kehtivusaja lõpp | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 001 | Grenada Commercial Fisheries Ltd. | St. George’s | | PP | A |
| 002 | Caribbean Sefoods Ltd. | St. George’s | | PP | A |
| 005 | Minerva (Cardinal Olliverre) | Carriacou | | ZV | |
| 006 | Comment (Devon Mitchell) | Petit Martinique | | ZV | |
| 009 | Mascot (Don Blair) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0010 | Content I (Chad Charles) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0011 | Content II (Francis Decoteau) | Petit Martinique | | ZV | |
| 0012 | White Stallion (Gerard Bethel) | Petit Martinique | | ZV | |
| Selgitus:







  PP | Töötlemisettevõte |
| ZV | Külmutuslaev |
| A | Ainult külmhoone. |

Loanumber

Nimi

Linn Piirkond

Loa kehtivusaja lõpp

Kategooria

Märkused

001

Grenada Commercial Fisheries Ltd.

St. George’s

PP

A

002

Caribbean Sefoods Ltd.

St. George’s

PP

A

005

Minerva (Cardinal Olliverre)

Carriacou

ZV

006

Comment (Devon Mitchell)

Petit Martinique

ZV

009

Mascot (Don Blair)

Petit Martinique

ZV

0010

Content I (Chad Charles)

Petit Martinique

ZV

0011

Content II (Francis Decoteau)

Petit Martinique

ZV

0012

White Stallion (Gerard Bethel)

Petit Martinique

ZV

Selgitus:

PP

Töötlemisettevõte

ZV

Külmutuslaev

A

Ainult külmhoone.

---

| 14.7.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/109 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/109

---

KOMISJONI OTSUS,

12. juuli 2005,

millega muudetakse seoses Alžeeria, Bahama ja Grenadaga otsust 97/296/EÜ, milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 2551 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/501/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 1995. aasta otsust 95/408/EÜ vaheperioodiks nende kolmandate riikide ajutiste loetelude koostamise tingimuste kohta, millest liikmesriikidel lubatakse importida teatavaid loomseid saadusi, kalastussaadusi või elusaid kahepoolmelisi karploomi, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. aprilli 1997. aasta otsuses 97/296/EÜ (milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid) (2) on loetletud riigid ja territooriumid, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid. Kõnealuse otsuse lisa I osas on loetletud riigid ja territooriumid, mille kohta on tehtud nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivil 91/493/EMÜ (milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded) (3) põhinev spetsiaalne otsus, ja kõnealuse lisa II osas on loetletud riigid ja territooriumid, mis vastavad otsuse 95/408/EÜ artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. aprilli 1997. aasta otsuses 97/296/EÜ (milles koostatakse loetelu kolmandate riikide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid) (2) on loetletud riigid ja territooriumid, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud kalatooteid. Kõnealuse otsuse lisa I osas on loetletud riigid ja territooriumid, mille kohta on tehtud nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivil 91/493/EMÜ (milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded) (3) põhinev spetsiaalne otsus, ja kõnealuse lisa II osas on loetletud riigid ja territooriumid, mis vastavad otsuse 95/408/EÜ artikli 2 lõikes 2 sätestatud tingimustele.

| (2) | Komisjoni otsused 2005/498/EÜ, (4) 2005/499/EÜ (5) ja 2005/500/EÜ (6) on sätestatud Alžeeriast, Bahamalt ja Grenadalt pärit kalatoodete impordi eritingimused. Seetõttu tuleks kõnealused riigid lisada otsuse 97/296/EÜ lisa I osa loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsused 2005/498/EÜ, (4) 2005/499/EÜ (5) ja 2005/500/EÜ (6) on sätestatud Alžeeriast, Bahamalt ja Grenadalt pärit kalatoodete impordi eritingimused. Seetõttu tuleks kõnealused riigid lisada otsuse 97/296/EÜ lisa I osa loetellu.

| (3) | Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(3)

Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu tervikuna asendada.

| (4) | Seepärast tuleks vastavalt muuta otsust 97/296/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks vastavalt muuta otsust 97/296/EÜ.

| (5) | Käesolevat otsust tuleks kohaldada alates samast kuupäevast kui otsuseid 2005/498/EÜ, 2005/499/EÜ ja 2005/500/EÜ Alžeeriast, Bahamalt ja Grenadalt pärit kalatoodete impordi suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat otsust tuleks kohaldada alates samast kuupäevast kui otsuseid 2005/498/EÜ, 2005/499/EÜ ja 2005/500/EÜ Alžeeriast, Bahamalt ja Grenadalt pärit kalatoodete impordi suhtes.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 97/296/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 28. augustist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 243, 11.10.1995, lk 17. Otsust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004 lk 33, parandatud ELT L 195, 2.6.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 122, 14.5.1997, lk 21. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/219/EÜ (ELT L 69, 16.3.2005, lk 55).

2

(3)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 92.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 99.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 104.

6

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

“LISA

Loetelu riikide ja territooriumide kohta, millest on lubatud importida inimtoiduks ettenähtud mis tahes kujul kalatooteid

I.   Riigid ja territooriumid, mille kohta on tehtud nõukogu direktiivil 91/493/EMÜ põhinev spetsiaalne otsus

| | AE – Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

AE – Araabia Ühendemiraadid

| | AG – Antigua ja Barbuda |
| --- | --- |

AG – Antigua ja Barbuda

| | AL – Albaania |
| --- | --- |

AL – Albaania

| | AN – Hollandi Antillid |
| --- | --- |

AN – Hollandi Antillid

| | AR – Argentina |
| --- | --- |

AR – Argentina

| | AU – Austraalia |
| --- | --- |

AU – Austraalia

| | BD – Bangladesh |
| --- | --- |

BD – Bangladesh

| | BG – Bulgaaria |
| --- | --- |

BG – Bulgaaria

| | BR – Brasiilia |
| --- | --- |

BR – Brasiilia

| | BS – Bahama |
| --- | --- |

BS – Bahama

| | BZ – Belize |
| --- | --- |

BZ – Belize

| | CA – Kanada |
| --- | --- |

CA – Kanada

| | CH – Šveits |
| --- | --- |

CH – Šveits

| | CI – Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

CI – Côte d'Ivoire

| | CL – Tšiili |
| --- | --- |

CL – Tšiili

| | CN – Hiina |
| --- | --- |

CN – Hiina

| | CO – Colombia |
| --- | --- |

CO – Colombia

| | CR – Costa Rica |
| --- | --- |

CR – Costa Rica

| | CS – Serbia ja Montenegro (1) |
| --- | --- |

CS – Serbia ja Montenegro (1)

| | CU – Kuuba |
| --- | --- |

CU – Kuuba

| | CV – Cabo Verde |
| --- | --- |

CV – Cabo Verde

| | DZ – Alžeeria |
| --- | --- |

DZ – Alžeeria

| | EC – Ecuador |
| --- | --- |

EC – Ecuador

| | EG – Egiptus |
| --- | --- |

EG – Egiptus

| | FK – Falklandi saared |
| --- | --- |

FK – Falklandi saared

| | GA – Gabon |
| --- | --- |

GA – Gabon

| | GD – Grenada |
| --- | --- |

GD – Grenada

| | GH – Ghana |
| --- | --- |

GH – Ghana

| | GL – Gröönimaa |
| --- | --- |

GL – Gröönimaa

| | GM – Gambia |
| --- | --- |

GM – Gambia

| | GN – Guinea |
| --- | --- |

GN – Guinea

| | GT – Guatemala |
| --- | --- |

GT – Guatemala

| | GY – Guyana |
| --- | --- |

GY – Guyana

| | HK – Hongkong |
| --- | --- |

HK – Hongkong

| | HN – Honduras |
| --- | --- |

HN – Honduras

| | HR – Horvaatia |
| --- | --- |

HR – Horvaatia

| | ID – Indoneesia |
| --- | --- |

ID – Indoneesia

| | IN – India |
| --- | --- |

IN – India

| | IR – Iraan |
| --- | --- |

IR – Iraan

| | JM – Jamaica |
| --- | --- |

JM – Jamaica

| | JP – Jaapan |
| --- | --- |

JP – Jaapan

| | KE – Keenia |
| --- | --- |

KE – Keenia

| | KR – Lõuna-Korea |
| --- | --- |

KR – Lõuna-Korea

| | KZ – Kasahstan |
| --- | --- |

KZ – Kasahstan

| | LK – Sri Lanka |
| --- | --- |

LK – Sri Lanka

| | MA – Maroko |
| --- | --- |

MA – Maroko

| | MG – Madagaskar |
| --- | --- |

MG – Madagaskar

| | MR – Mauritania |
| --- | --- |

MR – Mauritania

| | MU – Mauritius |
| --- | --- |

MU – Mauritius

| | MV – Maldiivid |
| --- | --- |

MV – Maldiivid

| | MX – Mehhiko |
| --- | --- |

MX – Mehhiko

| | MY – Malaisia |
| --- | --- |

MY – Malaisia

| | MZ – Mosambiik |
| --- | --- |

MZ – Mosambiik

| | NA – Namiibia |
| --- | --- |

NA – Namiibia

| | NC – Uus-Kaledoonia |
| --- | --- |

NC – Uus-Kaledoonia

| | NG – Nigeeria |
| --- | --- |

NG – Nigeeria

| | NI – Nicaragua |
| --- | --- |

NI – Nicaragua

| | NZ – Uus-Meremaa |
| --- | --- |

NZ – Uus-Meremaa

| | OM – Omaan |
| --- | --- |

OM – Omaan

| | PA – Panama |
| --- | --- |

PA – Panama

| | PE – Peruu |
| --- | --- |

PE – Peruu

| | PG – Paapua Uus-Guinea |
| --- | --- |

PG – Paapua Uus-Guinea

| | PH – Filipiinid |
| --- | --- |

PH – Filipiinid

| | PF – Prantsuse Polüneesia |
| --- | --- |

PF – Prantsuse Polüneesia

| | PM – St Pierre ja Miquelon |
| --- | --- |

PM – St Pierre ja Miquelon

| | PK – Pakistan |
| --- | --- |

PK – Pakistan

| | RO – Rumeenia |
| --- | --- |

RO – Rumeenia

| | RU – Venemaa |
| --- | --- |

RU – Venemaa

| | SA – Saudi Araabia |
| --- | --- |

SA – Saudi Araabia

| | SC – Seišellid |
| --- | --- |

SC – Seišellid

| | SG – Singapur |
| --- | --- |

SG – Singapur

| | SN – Senegal |
| --- | --- |

SN – Senegal

| | SR – Suriname |
| --- | --- |

SR – Suriname

| | SV – El Salvador |
| --- | --- |

SV – El Salvador

| | TH – Tai |
| --- | --- |

TH – Tai

| | TN – Tuneesia |
| --- | --- |

TN – Tuneesia

| | TR – Türgi |
| --- | --- |

TR – Türgi

| | TW – Taiwan |
| --- | --- |

TW – Taiwan

| | TZ – Tansaania |
| --- | --- |

TZ – Tansaania

| | UG – Uganda |
| --- | --- |

UG – Uganda

| | UY – Uruguay |
| --- | --- |

UY – Uruguay

| | VE – Venezuela |
| --- | --- |

VE – Venezuela

| | VN – Vietnam |
| --- | --- |

VN – Vietnam

| | YE – Yemen |
| --- | --- |

YE – Yemen

| | YT – MaYotte |
| --- | --- |

YT – MaYotte

| | ZA – Lõuna-Aafrika Vabariik |
| --- | --- |

ZA – Lõuna-Aafrika Vabariik

| | ZW – Zimbabwe |
| --- | --- |

ZW – Zimbabwe

II.   Riigid ja territooriumid, mis vastavad nõukogu otsuse 95/408/EÜ artikli 2 lõike 2 tingimustele

| | AM – Armeenia (2) |
| --- | --- |

AM – Armeenia (2)

| | AO – Angola |
| --- | --- |

AO – Angola

| | AZ – Aserbaidžaan (3) |
| --- | --- |

AZ – Aserbaidžaan (3)

| | BJ – Benin |
| --- | --- |

BJ – Benin

| | BY – Valgevene |
| --- | --- |

BY – Valgevene

| | CG – Kongo Vabariik (4) |
| --- | --- |

CG – Kongo Vabariik (4)

| | CM – Kamerun |
| --- | --- |

CM – Kamerun

| | ER – Eritrea |
| --- | --- |

ER – Eritrea

| | FJ – Fidži |
| --- | --- |

FJ – Fidži

| | IL – Iisrael |
| --- | --- |

IL – Iisrael

| | MM – Myanmar |
| --- | --- |

MM – Myanmar

| | SB – Saalomoni saared |
| --- | --- |

SB – Saalomoni saared

| | SH – Saint Helena |
| --- | --- |

SH – Saint Helena

| | TG – Togo |
| --- | --- |

TG – Togo

| | US – Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

US – Ameerika Ühendriigid

---

(1)  Välja arvatud Kosovo, nagu see on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooniga nr 1244.

1

(2)  Lubatud üksnes otsetarbimiseks ette nähtud elusvähkide (Astacus leptodactylus) import.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Lubatud üksnes kaaviari import.

3

(4)  Lubatud ainult merel püütud, külmutatud ja pakitud kalatoodete import.”

4

---