# Euroopa Liidu L 168/30.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 168 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide30. juuni 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 168

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide30. juuni 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 989/2005, 27. juuni 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 990/2005, 29. juuni 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 991/2005, 28. juuni 2005, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 992/2005, 29. juuni 2005, millega avatakse noorte isaste nuumveiste imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006) | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 993/2005, 29. juuni 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 994/2005, 29. juuni 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2005, 29. juuni 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 996/2005, 29. juuni 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 997/2005, 29. juuni 2005, millega määratakse kindlaks oliiviõli tegelik toodang ja tootmistoetuse määr ühiku kohta 2003/2004. turustusaastaks | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 998/2005, 29. juuni 2005, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 33 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 989/2005, 27. juuni 2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 990/2005, 29. juuni 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 991/2005, 28. juuni 2005, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 992/2005, 29. juuni 2005, millega avatakse noorte isaste nuumveiste imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006)

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 993/2005, 29. juuni 2005, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 994/2005, 29. juuni 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 995/2005, 29. juuni 2005, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 996/2005, 29. juuni 2005, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

29

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 997/2005, 29. juuni 2005, millega määratakse kindlaks oliiviõli tegelik toodang ja tootmistoetuse määr ühiku kohta 2003/2004. turustusaastaks

31

Komisjoni määrus (EÜ) nr 998/2005, 29. juuni 2005, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

33

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EFTA järelevalveamet |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 22/04/COL, 25. veebruar 2004, uue transpordi otsetoetuskava teatamise kohta (Norra) | 36 |
| | | EFTA riikide alaline komitee |
| | * | EFTA riikide alalise komitee otsus nr 5/2004/SC, 23. september 2004, EMP finantsmehhanismi kulude jagamise põhimõtte kohta | 48 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 22/04/COL, 25. veebruar 2004, uue transpordi otsetoetuskava teatamise kohta (Norra)

36

EFTA riikide alaline komitee

*

EFTA riikide alalise komitee otsus nr 5/2004/SC, 23. september 2004, EMP finantsmehhanismi kulude jagamise põhimõtte kohta

48

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 989/2005,

27. juuni 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1255/96, millega ajutiselt peatatakse teatavatele tööstus-, põllumajandus- ja kalandustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse huvides on peatada osaliselt või täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud teatavatele uutele toodetele, mida ei ole loetletud määruse (EÜ) nr 1255/96 (1) lisas. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse huvides on peatada osaliselt või täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud teatavatele uutele toodetele, mida ei ole loetletud määruse (EÜ) nr 1255/96 (1) lisas.

| (2) | Mitmed nimetatud määruses osutatud tooted tuleks lisas esitatud nimekirjast välja jätta, sest nende puhul ei ole ühise tollitariifistiku ühepoolse tollimaksu peatamine enam ühenduse huvides või nende kirjeldust on vaja muuta seoses tehnoloogia muutumisega. |
| --- | --- |

(2)

Mitmed nimetatud määruses osutatud tooted tuleks lisas esitatud nimekirjast välja jätta, sest nende puhul ei ole ühise tollitariifistiku ühepoolse tollimaksu peatamine enam ühenduse huvides või nende kirjeldust on vaja muuta seoses tehnoloogia muutumisega.

| (3) | Tooteid, mille kirjeldust on vaja muuta, tuleks käsitleda uute toodetena. |
| --- | --- |

(3)

Tooteid, mille kirjeldust on vaja muuta, tuleks käsitleda uute toodetena.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1255/96 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1255/96 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määruse majandusliku olulisuse tõttu on vaja tugineda Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) punkti I alapunktis 3 ettenähtud kiireloomulisuse alustele. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse majandusliku olulisuse tõttu on vaja tugineda Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) punkti I alapunktis 3 ettenähtud kiireloomulisuse alustele.

| (6) | Kuna käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. juulist 2005, peaks see viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(6)

Kuna käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. juulist 2005, peaks see viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1255/96 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tooted, |
| --- | --- |

1.

lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tooted,

| 2. | jäetakse välja tooted, mille koodid on esitatud käesoleva määruse II lisas. |
| --- | --- |

2.

jäetakse välja tooted, mille koodid on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 27. juuni 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

L. LUX

---

(1)  EÜT L 158, 29.6.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2271/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 13).

1

---

I LISA

| CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2903 43 00 | 10 | 1,1,1-triklorotrifluoroetaan | 0 |
| ex 2903 49 10 | 10 | Kloro-1,1,1-trifluoroetaan | 0 |
| ex 2904 20 00 | 50 | 2,2′-dinitro-bibensüül | 0 |
| ex 2906 29 00 | 20 | 1-hüdroksümetüül-4-metüül-2,3,5,6-tetrafluorobenseen | 0 |
| ex 2907 29 00 | 85 | Fluoroglütsinool, hüdraaditud või mitte | 0 |
| ex 2909 60 00 | 10 | Bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid | 0 |
| ex 2915 39 90 | 60 | 1-fenüületüülatsetaat | 0 |
| ex 2916 39 00 | 85 | 2,6-difluorobensoehape | 0 |
| ex 2920 90 10 | 40 | Dimetüülkarbonaat | 0 |
| ex 2920 90 85 | 50 | Triisooktüülfosfit | 0 |
| ex 2921 42 10 | 85 | 3,5-dikloroaniliin | 0 |
| ex 2921 51 19 | 20 | Tolueendiamiin (TDA), mis sisaldab vähemalt 78 %, kuid mitte rohkem kui 82 % metüül-m-fenüleendiamiini massist ja vähemalt 18 %, kuid mitte rohkem kui 22 % 2-metüül-m-fenüleendiamiini massist, ja milles tõrva jääksisaldus on kuni 0,23 % massist. | 0 |
| ex 2924 19 00 | 50 | Akrüülamiid | 0 |
| ex 2924 29 95 | 91 | 3-hüdroksü-2′-metoksü-2-naftaniliid | 0 |
| ex 2924 29 95 | 92 | 3-hüdroksü-2-naftaniliid | 0 |
| ex 2924 29 95 | 93 | 3-hüdroksü-2′-metüül-2-naftaniliid | 0 |
| ex 2924 29 95 | 94 | 2′-etoksü-3-hüdroksü-2-naftaniliid | 0 |
| ex 2924 29 95 | 96 | 4′-kloro-3-hüdroksü-2′,5′-dimetoksü-2-naftaniliid | 0 |
| ex 2926 90 95 | 25 | Aminoatsetonitriilhüdrokloriid | 0 |
| ex 2926 90 95 | 35 | 2-bromo-2(bromometüül)pentaandinitriil | 0 |
| ex 2932 99 70 | 40 | 1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetüülbensülideen)-D-glütsitool | 0 |
| ex 2932 99 85 | 30 | Karbofuraan (ISO) | 0 |
| ex 2933 19 90 | 30 | 3-metüül-1-p-tolüül-5-pürasoloon | 0 |
| ex 2933 39 99 | 40 | 2-kloropüridiin | 0 |
| ex 2933 59 95 | 85 | Adeniin | 0 |
| ex 2933 99 90 | 88 | 2,6-diklorokinoksaliin | 0 |
| ex 2935 00 90 | 88 | N-(2-(4-amino-N-etüül-m-toluidino)etüül)metaansulfoonamiidseskvisulfaatmonohüdraat | 0 |
| ex 3205 00 00 | 10 | Värvainest valmistatud alumiiniumlakid pigmentide valmistamiseks ravimitööstuses (1) | 0 |
| ex 3208 90 19 | 85 | Segu, mis sisaldab massist:






  — | 30–45 % polüamiidvaiku; |

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr (%)

ex 2903 43 00

10

1,1,1-triklorotrifluoroetaan

0

ex 2903 49 10

10

Kloro-1,1,1-trifluoroetaan

0

ex 2904 20 00

50

2,2′-dinitro-bibensüül

0

ex 2906 29 00

20

1-hüdroksümetüül-4-metüül-2,3,5,6-tetrafluorobenseen

0

ex 2907 29 00

85

Fluoroglütsinool, hüdraaditud või mitte

0

ex 2909 60 00

10

Bis(α,α-dimetüülbensüül)peroksiid

0

ex 2915 39 90

60

1-fenüületüülatsetaat

0

ex 2916 39 00

85

2,6-difluorobensoehape

0

ex 2920 90 10

40

Dimetüülkarbonaat

0

ex 2920 90 85

50

Triisooktüülfosfit

0

ex 2921 42 10

85

3,5-dikloroaniliin

0

ex 2921 51 19

20

Tolueendiamiin (TDA), mis sisaldab vähemalt 78 %, kuid mitte rohkem kui 82 % metüül-m-fenüleendiamiini massist ja vähemalt 18 %, kuid mitte rohkem kui 22 % 2-metüül-m-fenüleendiamiini massist, ja milles tõrva jääksisaldus on kuni 0,23 % massist.

0

ex 2924 19 00

50

Akrüülamiid

0

ex 2924 29 95

91

3-hüdroksü-2′-metoksü-2-naftaniliid

0

ex 2924 29 95

92

3-hüdroksü-2-naftaniliid

0

ex 2924 29 95

93

3-hüdroksü-2′-metüül-2-naftaniliid

0

ex 2924 29 95

94

2′-etoksü-3-hüdroksü-2-naftaniliid

0

ex 2924 29 95

96

4′-kloro-3-hüdroksü-2′,5′-dimetoksü-2-naftaniliid

0

ex 2926 90 95

25

Aminoatsetonitriilhüdrokloriid

0

ex 2926 90 95

35

2-bromo-2(bromometüül)pentaandinitriil

0

ex 2932 99 70

40

1,3:2,4-Bis-O-(3,4-dimetüülbensülideen)-D-glütsitool

0

ex 2932 99 85

30

Karbofuraan (ISO)

0

ex 2933 19 90

30

3-metüül-1-p-tolüül-5-pürasoloon

0

ex 2933 39 99

40

2-kloropüridiin

0

ex 2933 59 95

85

Adeniin

0

ex 2933 99 90

88

2,6-diklorokinoksaliin

0

ex 2935 00 90

88

N-(2-(4-amino-N-etüül-m-toluidino)etüül)metaansulfoonamiidseskvisulfaatmonohüdraat

0

ex 3205 00 00

10

Värvainest valmistatud alumiiniumlakid pigmentide valmistamiseks ravimitööstuses (1)

0

ex 3208 90 19

85

Segu, mis sisaldab massist:

—

30–45 % polüamiidvaiku;

| — | 2–10 % diasonaftokinooni; |
| --- | --- |

—

2–10 % diasonaftokinooni;

| — | 50–65 % γ- butürolaktooni. |
| --- | --- |

—

50–65 % γ- butürolaktooni.

0

ex 3402 11 90

10

Pindaktiivne segu dodetsüül(sulfofeenoksü) benseensulfoonhappe ja oksübis(dodetsüülbenseensulfoonhappe) dinaatriumsooladest

0

ex 3811 90 00

10

Dinonüülnaftüülsulfoonhappe sool lahusena mineraalõlis, kasutamiseks kütuselisandina kergetes kütteõlides ja määrdeõlides (1)

0

ex 3814 00 90

40

Nonafluorobutüülmetüüleetri ja/või nonafluorobutüüldietüüleetri isomeere sisaldavad aseotroopsed segud

0

ex 3815 90 90

88

Katalüsaator, mis koosneb titaantetrakloriidist ja magneesiumkloriidist, sisaldades õli- ja heksaanivabast massist:

| — | vähemalt 4 %, kuid mitte üle 10 % titaani ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 4 %, kuid mitte üle 10 % titaani ja

| — | vähemalt 10 %, kuid mitte üle 20 % magneesiumi |
| --- | --- |

—

vähemalt 10 %, kuid mitte üle 20 % magneesiumi

0

ex 3815 90 90

89

Ensüüme sisaldav polüakrüülamiidgeelis suspendeeritud Rhodococcus rhodocrous J1 bakter, mida kasutatakse katalüsaatorina akrüülnitriili hüdraatimisel akrüülamiidi tootmisprotsessis (1)

0

ex 3824 90 99

54

2-hüdroksübensonitriil, lahusena N,N-dimetüülformamiidis, mis sisaldab vähemalt 45 %, kuid mitte üle 55 % massist 2-hüdroksübensonitriili

0

ex 3824 90 99

70

Tetrametüülammooniumhüdroksiidi ja pindaktiivse aine valmistis, mis sisaldab:

| — | 2,38 % (+/– 0,01) massist tetrametüülammooniumhüdroksiidi ja |
| --- | --- |

—

2,38 % (+/– 0,01) massist tetrametüülammooniumhüdroksiidi ja

| — | 100 kuni 500 ppm pindaktiivset ainet vesilahusena |
| --- | --- |

—

100 kuni 500 ppm pindaktiivset ainet vesilahusena

0

ex 3824 90 99

80

Valmistis, mis sisaldab vähemalt 81 %, kuid mitte üle 89 % massist bis (3,4-epoksü-tsükloheksüülmetüül)-adipaati

0

ex 3824 90 99

97

Valmistis, mis sisaldab vähemalt 10 %, kuid mitte üle 20 % massist liitiumfluorofosfaati või vähemalt 5 %, kuid mitte üle 10 % liitiumperkloraati orgaaniliste ühendite segudes

0

ex 3904 69 90

97

Klorotrifluoroetüleeni ja vinülideendifluoriidi kopolümeer

0

ex 3906 90 90

55

Segud, mis sisaldavad metüülakrülaadi ja etüleeni kopolümeere ning tereftaalhapet sisaldavad polüeeter-estri kopolümeere, graanulite või teradena

0

ex 3906 90 90

85

Akrüülhappe estrite mitteveedispersiooni polümeerid, millel on hüdrolüüsitav silüülrühm polümeeri ühes või mõlemas otsas

0

ex 3908 90 00

40

Termoplastne polüamiidvaik, mille süttimistemperatuuron enam kui 750 °C, kasutamiseks elektronkiiretoruhälvitussüsteemide tootmisel (1)

0

ex 3911 90 99

75

Sfäärilised terad divinüülbenseeni ja stüreeni kopolümeerist, keskmise läbimõõduga vähemalt 220 μm, kuid mitte üle 575 μm

0

ex 3926 90 99

75

ex 3913 90 00

98

Naatriumhüaluronaat

0

ex 3919 10 69

95

Korrapärase mustriga peegeldav laminaatkile, mis koosneb järjestikku polü(metüülmetakrülaat)kilest, mikroprismasid sisaldavast akrüülpolümeeri kihist, polü(metüülmetakrülaat)kilest, adhesiivkihist ja adhesioonivabast kihist

0

ex 3919 90 69

98

ex 3919 90 31

70

Polü(etüleentereftalaat)kile rullid, mis ühelt poolt on kaetud antistaatilise kihiga ja kõva kihiga ning teiselt poolt adhesiivkihiga ja adhesioonivaba kilega, optiliste filtrite tootmiseks (1)

0

ex 3920 20 21

30

Kahesuunalise orientatsiooniga polüpropüleenkile polüetüleeni koekstrudeeritud kihiga ühel poolel ning kogupaksusega vähemalt 11,5 μm, kuid mitte üle 13,5 μm.

0

ex 3920 91 00

93

Polü(etüleentereftalaat)kile, ühelt või mõlemalt poolt metalliseeritud, või polü(etüleentereftalaat)kilest valmistatud väljastpoolt metalliseeritud lamineeritud kile, millel on järgmised omadused:

| — | valgusläbivusega 50 % või rohkem, |
| --- | --- |

—

valgusläbivusega 50 % või rohkem,

| — | ühelt või mõlemalt poolt polü(vinüülbutüraal)kihiga kaetud, kuid katmata liimi või muu materjaliga v.a polü(vinüülbutüraal), |
| --- | --- |

—

ühelt või mõlemalt poolt polü(vinüülbutüraal)kihiga kaetud, kuid katmata liimi või muu materjaliga v.a polü(vinüülbutüraal),

| — | kogupaksus polü(vinüülbutüraali) arvestamata ei ületa 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

kogupaksus polü(vinüülbutüraali) arvestamata ei ületa 0,2 mm,

kasutamiseks soojustpeegeldava või lamineeritud dekoratiivklaasi valmistamisel (1)

0

ex 3920 99 59

60

Vinüülalkoholi kopolümeerist kile, külmas vees lahustuv, paksusega vähemalt 34 μm, kuid mitte üle 90 μm, tõmbetugevusega vähemalt 20 Mpa, kuid mitte üle 45 MPa ning murdevenivusega vähemalt 250 %, kuid mitte üle 900 %

0

ex 3921 90 60

94

Liitkile, mis sisaldab akrüülkihti ja on lamineeritud suure tihedusega polüetüleenkihiks kogupaksusega vähemalt 0,8 mm, kuid mitte üle 1,2 mm

0

ex 3926 90 99

15

Klaaskiuga tugevdatud plastist ristlehtvedru kasutamiseks mootorsõidukite vedrustussüsteemi valmistamisel (1)

0

ex 3926 90 99

25

Akrüülnitriili, metakrülonitriili ja isobornüülmetakrülaadi kopolümeerist valmistatud paisumatud mikrokuulid, läbimõõduga vähemalt 3 μm, kuid mitte üle 4,6 μm

0

ex 6909 19 00

60

Katalüsaatorite kandjad räni ja ränikarbiidi segu poorsetest keraamilistest tükkidest, kõvadusega vähem kui 9 Mohsi skaala järgi, kogumahuga kuni 65 l, millel on ristlõike 1 cm2 kohta üks või rohkem otsast suletud kanalit

0

ex 7007 19 20

10

Tahvelklaas läbimõõduga vähemalt 81,28 cm (+/– 1,5 cm), kuid mitte üle 185,42 cm (+/– 1,5 cm), mis koosneb karastatud klaasist; kaetud kas võrkkile ja lähiinfrapunakiirgust neelava kilega või siis katoodpihustuse teel pealekantud juhtiva kihiga, võimaliku peegeldusvastase lisakihiga ühel või mõlemal poolel, kasutamiseks PDP videomonitoride ja telerite valmistamisel (1)

0

ex 7007 29 00

10

Tahvelklaas läbimõõduga vähemalt 81,28 cm (+/– 1,5 cm), kuid mitte üle 185,42 cm (+/– 1,5 cm), mis koosneb kahest kokkulamineeritud klaasplaadist; kaetud kas võrkkile ja lähi-infrapunakiirgust neelava kilega või siis katoodpihustuse teel pealekantud juhtiva kihiga, võimaliku peegeldusvastase lisakihiga ühel või mõlemal poolel, kasutamiseks PDP videomonitoride ja telerite valmistamisel (1)

0

ex 8501 10 99

81

Alalisvoolu samm-mootor, sammu nurgaga vähemalt 18°, hoidemomendiga vähemalt 0,5 mNm, püsisidur välismõõtmetega kuni 22 × 68 mm, kahefaasilise mähisega ja väljundvõimsusega kuni 5 W

0

ex 8501 10 99

82

Alalisvoolu samm-mootor, harjadeta, välisdiameetriga kuni 29 mm, nimikiirusega 1 500 (±15 %) või 6 800 (±15 %) pööret minutis, toitepingega 2 või 8 V

0

ex 8501 10 99

83

Mitmefaasiline harjadeta alalisvoolumootor ajami arvutusliku võimsusega 31 W (+/– 5 W) pööretearvu 600 p/min korral, Halli efektil põhineva elektroonilise andurilülitusega (ajam elektriliseks servojuhtimiseks)

0

ex 8505 11 00

33

Neodüüm-magnetkettad läbimõõduga mitte üle 90 mm, auguga keskel või mitte

0

ex 8507 80 94

30

Liitiumioonaku:

| — | pikkusega vähemalt 35 mm, kuid mitte üle 45 mm |
| --- | --- |

—

pikkusega vähemalt 35 mm, kuid mitte üle 45 mm

| — | laiusega vähemalt 35 mm, kuid mitte üle 53 mm |
| --- | --- |

—

laiusega vähemalt 35 mm, kuid mitte üle 53 mm

| — | paksusega vähemalt 3,5 mm, kuid mitte üle 7 mm |
| --- | --- |

—

paksusega vähemalt 3,5 mm, kuid mitte üle 7 mm

| — | massiga vähemalt 15,5 g, kuid mitte üle 35 g |
| --- | --- |

—

massiga vähemalt 15,5 g, kuid mitte üle 35 g

| — | ettenähtud võimsusel vähemalt 600 mAh, kuid mitte üle 780 mAh |
| --- | --- |

—

ettenähtud võimsusel vähemalt 600 mAh, kuid mitte üle 780 mAh

| — | nimipingega 3,7 V |
| --- | --- |

—

nimipingega 3,7 V

mobiiltelefonide valmistamiseks (1)

0

ex 8516 90 00

33

Traadist kütteelemendiga roostevabast terasest alusplaat elektritriikraudade valmistamiseks (1)

0

ex 8516 90 00

35

Aurutriikraud, ei ole kasutatav iseseisvalt, ette nähtud kasutamiseks aurutamissüsteemide tootmisel (1)

0

ex 8522 90 98

44

Plokk optilistele ketastele, mis sisaldab vähemalt ühe optikasõlme ja alalisvoolumootorid ning mida saab või ei saa kasutada kahekihiliseks salvestuseks

0

ex 8522 90 98

49

Magnetpea audiolintide taasesitamiseks, kasutamiseks rubriigi 8519 toodete tootmiseks (1)

0

ex 8529 90 81

44

Vedelkristallekraanmoodulid, mis koosnevad ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastikelemendist ja ei sisalda puutekraani, taustvalgusega või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks

0

ex 8537 10 99

94

Kahte pn-siiret sisaldavat väljatransistori sisaldav komponent, mis asub spetsiaalses topelt väljaviikudega korpuses tagamaks head soojuse ärajuhtimist komponendilt

0

ex 8543 89 95

66

ex 8537 10 99

95

Kahte metall-oksiid-väljatransistori sisaldav komponent, mis asub spetsiaalses topelt väljaviikudega korpuses tagamaks head soojuse ärajuhtimist komponendilt

0

ex 8543 89 95

65

ex 8540 91 00

32

Värvielektronkiiretorude elektronikahur, anoodpingega 27,5 kV kuni 36 kV

0

ex 8543 89 95

52

Optoelektrooniline lülitus, mis sisaldab üht või enamat valgusdioodi, varustatud integreeritud juhtlülitusega või ilma, ja üht võimendilülitusega fotodioodi, integreeritud ventiilimaatriksi lülitusega või ilma; või üht või enamat valgusdioodi ja vähemalt kaht võimendilülitusega fotodioodi, integreeritud ventiilimaatriksi või muu mikrolülitusega või ilma, korpuses

0

ex 8548 90 90

47

Juhtmekorpuses ringikujulise avaga, mille välismõõtmed ühendusdetailideta ei ületa 4 × 4 mm, sisalduv lainepikkusel vähemalt 450 nm, kuid mitte üle 660 nm, töötav kahest valgusdioodi kiibist koosnev komponent

0

ex 8548 90 90

48

Optiline komponent, mis koosneb vähemalt ühest laserdioodist ja fotodioodist ning töötab lainepikkusel vähemalt 635, kuid mitte üle 815 nm

0

ex 8548 90 90

49

Vedelkristallekraanmoodulid, mis koosnevad ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastikelemendist ja ei sisalda puutekraani, taustvalgusega või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks

0

ex 9405 40 35

10

Sünteetilisest materjalist elektrivalgusti kolme fluorestsentstoruga, mille läbimõõt on 3,0 mm (± 0,2 mm), pikkusega vähemalt 420 mm (± 1 mm), kuid mitte üle 600 mm (± 1 mm), rubriigi 8528 toodete toomiseks (1)

0

---

(1)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimusi (vt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artikleid 291–300).

---

II LISA

| CN-kood | TARIC |
| --- | --- |
| ex 2932 11 00 | 10 |
| ex 2933 69 80 | 10 |
| ex 3824 90 99 | 54 |
| ex 3907 20 99 | 25 |
| ex 3911 90 99 | 75 |
| ex 3926 90 99 | 75 |
| ex 3920 91 00 | 93 |
| ex 3920 99 59 | 60 |
| ex 3926 90 99 | 85 |
| ex 8522 90 98 | 44 |
| ex 8529 90 81 | 31 |
| ex 8540 91 00 | 32 |
| ex 8543 89 95 | 52 |
| ex 8548 90 90 | 39 |
| ex 8548 90 90 | 46 |

CN-kood

TARIC

ex 2932 11 00

10

ex 2933 69 80

10

ex 3824 90 99

54

ex 3907 20 99

25

ex 3911 90 99

75

ex 3926 90 99

75

ex 3920 91 00

93

ex 3920 99 59

60

ex 3926 90 99

85

ex 8522 90 98

44

ex 8529 90 81

31

ex 8540 91 00

32

ex 8543 89 95

52

ex 8548 90 90

39

ex 8548 90 90

46

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 990/2005,

29. juuni 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 29. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 43,1 |
| 999 | 43,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,2 |
| 999 | 88,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 86,5 |
| 999 | 86,5 |
| 0805 50 10 | 382 | 71,1 |
| 388 | 65,3 |
| 528 | 27,6 |
| 624 | 71,1 |
| 999 | 58,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 91,8 |
| 400 | 91,3 |
| 508 | 76,0 |
| 512 | 70,4 |
| 524 | 62,4 |
| 528 | 73,8 |
| 720 | 51,4 |
| 804 | 92,4 |
| 999 | 76,2 |
| 0809 10 00 | 052 | 167,5 |
| 999 | 167,5 |
| 0809 20 95 | 052 | 272,9 |
| 068 | 218,2 |
| 400 | 325,6 |
| 999 | 272,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0809 40 05 | 624 | 121,8 |
| 999 | 121,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

43,1

999

43,1

0707 00 05

052

88,2

999

88,2

0709 90 70

052

86,5

999

86,5

0805 50 10

382

71,1

388

65,3

528

27,6

624

71,1

999

58,8

0808 10 80

388

91,8

400

91,3

508

76,0

512

70,4

524

62,4

528

73,8

720

51,4

804

92,4

999

76,2

0809 10 00

052

167,5

999

167,5

0809 20 95

052

272,9

068

218,2

400

325,6

999

272,2

0809 30 10, 0809 30 90

052

157,0

999

157,0

0809 40 05

624

121,8

999

121,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 991/2005,

28. juuni 2005,

millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1)

võttes arvesse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93, (2) millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, eriti selle artikli 173 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused.

| (2) | Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikes 1 sätestatud ühikuväärtused kehtestatakse vastavalt lisas esitatud tabelile.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuni 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2700/2000 (EÜT L 311, 12.12.2000, lk 17).

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

2

---

LISA

| Rubriik | Kirjeldus | Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta |
| --- | --- | --- |
| CN-kood, Liik, Teisend | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Varajane kartul
  0701 90 50 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.30 | Sibul (v.a seemneks)
  0703 10 19 | 26,36 | 15,12 | 789,29 | 196,36 | 412,51 | 6 516,46 |
| 91,03 | 18,35 | 11,32 | 106,21 | 6 312,40 | 1 010,28 |
| 247,86 | 17,48 | | | | |
| 1.40 | Küüslauk
  0703 20 00 | 129,22 | 74,11 | 3 868,72 | 962,46 | 2 021,92 | 31 940,39 |
| 446,19 | 89,95 | 55,48 | 520,58 | 30 940,20 | 4 951,88 |
| 1 214,90 | 85,68 | | | | |
| 1.50 | Porrulauk
  ex 0703 90 00 | 62,17 | 35,65 | 1 861,25 | 463,04 | 972,75 | 15 366,56 |
| 214,66 | 43,28 | 26,69 | 250,45 | 14 885,36 | 2 382,35 |
| 584,49 | 41,22 | | | | |
| 1.60 | Lillkapsas
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valge ja punane peakapsas
  0704 90 10 | 53,56 | 30,72 | 1 603,48 | 398,91 | 838,03 | 13 238,43 |
| 184,93 | 37,28 | 22,99 | 215,77 | 12 823,87 | 2 052,42 |
| 503,54 | 35,51 | | | | |
| 1.90 | Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Hiina kapsas
  ex 0704 90 90 | 104,01 | 59,65 | 3 113,85 | 774,67 | 1 627,40 | 25 708,15 |
| 359,13 | 72,40 | 44,65 | 419,00 | 24 903,11 | 3 985,66 |
| 977,85 | 68,96 | | | | |
| 1.110 | Lehtsalat (peasalat)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porgandid
  ex 0706 10 00 | 30,30 | 17,38 | 907,12 | 225,67 | 474,09 | 7 489,25 |
| 104,62 | 21,09 | 13,01 | 122,06 | 7 254,73 | 1 161,10 |
| 284,87 | 20,09 | | | | |
| 1.140 | Redised
  ex 0706 90 90 | 52,35 | 30,02 | 1 567,25 | 389,90 | 819,10 | 12 939,35 |
| 180,75 | 36,44 | 22,47 | 210,89 | 12 534,16 | 2 006,05 |
| 492,17 | 34,71 | | | | |
| 1.160 | Herned (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 498,36 | 285,81 | 14 919,78 | 3 711,76 | 7 797,58 | 123 178,68 |
| 1 720,72 | 346,91 | 213,94 | 2 007,63 | 119 321,40 | 19 097,01 |
| 4 685,29 | 330,41 | | | | |
| 1.170 | Oad: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Rubriik

Kirjeldus

Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta

CN-kood, Liik, Teisend

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Varajane kartul

0701 90 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.30

Sibul (v.a seemneks)

0703 10 19

26,36

15,12

789,29

196,36

412,51

6 516,46

91,03

18,35

11,32

106,21

6 312,40

1 010,28

247,86

17,48

1.40

Küüslauk

0703 20 00

129,22

74,11

3 868,72

962,46

2 021,92

31 940,39

446,19

89,95

55,48

520,58

30 940,20

4 951,88

1 214,90

85,68

1.50

Porrulauk

ex 0703 90 00

62,17

35,65

1 861,25

463,04

972,75

15 366,56

214,66

43,28

26,69

250,45

14 885,36

2 382,35

584,49

41,22

1.60

Lillkapsas

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valge ja punane peakapsas

0704 90 10

53,56

30,72

1 603,48

398,91

838,03

13 238,43

184,93

37,28

22,99

215,77

12 823,87

2 052,42

503,54

35,51

1.90

Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Hiina kapsas

ex 0704 90 90

104,01

59,65

3 113,85

774,67

1 627,40

25 708,15

359,13

72,40

44,65

419,00

24 903,11

3 985,66

977,85

68,96

1.110

Lehtsalat (peasalat)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porgandid

ex 0706 10 00

30,30

17,38

907,12

225,67

474,09

7 489,25

104,62

21,09

13,01

122,06

7 254,73

1 161,10

284,87

20,09

1.140

Redised

ex 0706 90 90

52,35

30,02

1 567,25

389,90

819,10

12 939,35

180,75

36,44

22,47

210,89

12 534,16

2 006,05

492,17

34,71

1.160

Herned (Pisum sativum)

0708 10 00

498,36

285,81

14 919,78

3 711,76

7 797,58

123 178,68

1 720,72

346,91

213,94

2 007,63

119 321,40

19 097,01

4 685,29

330,41

1.170

Oad:

1.170.1

—

Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

126,24

72,40

3 779,25

940,21

1 975,16

31 201,75

435,87

87,87

54,19

508,54

30 224,69

4 837,36

1 186,81

83,69

1.170.2

| — | Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

151,09

86,65

4 523,33

1 125,32

2 364,04

37 344,92

521,68

105,17

64,86

608,67

36 175,48

5 789,77

1 420,47

100,17

1.180

Aedoad

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišokid

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spargel:

1.200.1

| — | roheline
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

roheline

ex 0709 20 00

422,34

242,21

12 644,13

3 145,62

6 608,24

104 390,72

1 458,27

293,99

181,31

1 701,41

101 121,78

16 184,21

3 970,67

280,01

1.200.2

| — | muu
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0709 20 00

254,55

145,99

7 620,76

1 895,90

3 982,86

62 917,47

878,92

177,19

109,28

1 025,46

60 947,24

9 754,41

2 393,16

168,77

1.210

Baklažaan

0709 30 00

95,52

54,78

2 859,66

711,43

1 494,55

23 609,51

329,81

66,49

41,01

384,80

22 870,19

3 660,30

898,02

63,33

1.220

Lehtseller (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

124,01

71,12

3 712,59

923,62

1 940,33

30 651,40

428,18

86,32

53,24

499,57

29 691,57

4 752,04

1 165,87

82,22

1.230

Kukeseened

0709 59 10

926,44

531,31

27 735,76

6 900,13

14 495,64

228 988,17

3 198,81

644,89

397,72

3 732,16

221 817,53

35 501,18

8 709,93

614,23

1.240

Maguspipar

0709 60 10

116,98

67,09

3 502,26

871,29

1 830,40

28 914,86

403,92

81,43

50,22

471,27

28 009,41

4 482,82

1 099,82

77,56

1.250

Apteegitill

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataadid, terved, värsked (inimtoiduks)

0714 20 10

115,02

65,96

3 443,47

856,67

1 799,67

28 429,49

397,14

80,07

49,38

463,36

27 539,24

4 407,57

1 081,36

76,26

2.10

Kastanid (Castanea spp.), värsked

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananassid, värsked

ex 0804 30 00

62,26

37,42

1 953,66

486,03

1 021,05

16 129,50

225,32

45,43

28,01

262,89

15 624,41

2 500,64

613,51

43,27

2.40

Avokaadod, värsked

ex 0804 40 00

132,86

76,19

3 977,51

989,53

2 078,78

32 838,59

458,73

92,48

57,04

535,22

31 810,26

5 091,13

1 249,07

88,09

2.50

Guajaavid ja mangod, värsked

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Magusad apelsinid, värsked:

2.60.1

| — | Veri- ja poolveriapelsinid
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Veri- ja poolveriapelsinid

ex 0805 10 20

55,08

31,59

1 648,99

410,24

861,81

13 614,12

190,18

38,34

23,65

221,89

13 187,80

2 110,67

517,83

36,52

2.60.2

| — | Sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin

ex 0805 10 20

52,72

30,23

1 578,32

392,66

824,88

13 030,73

182,03

36,70

22,63

212,38

12 622,68

2 020,22

495,64

34,95

2.60.3

| — | Muud
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0805 10 20

44,44

25,49

1 330,44

330,99

695,33

10 984,23

153,44

30,93

19,08

179,03

10 640,27

1 702,94

417,80

29,46

2.70

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), värsked; klementiinid, vilkingid ja sarnased tsitrushübriidid, värsked:

2.70.1

| — | Klementiinid
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementiinid

ex 0805 20 10

66,82

38,32

2 000,45

497,67

1 045,50

16 515,85

230,72

46,51

28,69

269,18

15 998,66

2 560,53

628,21

44,30

2.70.2

| — | Monrealid ja satsumad
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monrealid ja satsumad

ex 0805 20 30

56,31

32,29

1 685,77

419,39

881,04

13 917,80

194,42

39,20

24,17

226,84

13 481,97

2 157,75

529,39

37,33

2.70.3

| — | Mandariinid ja vilkingid
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandariinid ja vilkingid

ex 0805 20 50

67,05

38,45

2 007,21

499,35

1 049,03

16 571,61

231,49

46,67

28,78

270,09

16 052,68

2 569,18

630,33

44,45

2.70.4

| — | Tangeriinid ja muud
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangeriinid ja muud

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

72,20

41,41

2 161,61

537,77

1 129,73

17 846,37

249,30

50,26

31,00

290,87

17 287,52

2 766,81

678,81

47,87

2.85

Laimid e limonellid (Citrus aurantifolia), värsked

0805 50 90

111,16

63,75

3 327,76

827,88

1 739,20

27 474,21

383,80

77,38

47,72

447,79

26 613,87

4 259,46

1 045,02

73,70

2.90

Greipfruudid, värsked:

2.90.1

| — | valged
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valged

ex 0805 40 00

74,07

42,48

2 217,41

551,65

1 158,89

18 307,07

255,74

51,56

31,80

298,38

17 733,79

2 838,24

696,34

49,11

2.90.2

| — | roosad
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

roosad

ex 0805 40 00

82,86

47,52

2 480,63

617,13

1 296,46

20 480,26

286,10

57,68

35,57

333,80

19 838,80

3 175,16

779,00

54,94

2.100

Lauaviinamarjad

0806 10 10

162,78

93,36

4 873,46

1 212,42

2 547,03

40 235,57

562,06

113,31

69,88

655,78

38 975,61

6 237,92

1 530,42

107,93

2.110

Arbuusid

0807 11 00

38,37

22,01

1 148,72

285,78

600,36

9 483,91

132,48

26,71

16,47

154,57

9 186,93

1 470,34

360,74

25,44

2.120

Melonid (v.a arbuusid):

2.120.1

| — | sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

62,97

36,11

1 885,20

469,00

985,27

15 564,29

217,42

43,83

27,03

253,67

15 076,91

2 413,01

592,01

41,75

2.120.2

| — | muu
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0807 19 00

81,05

46,48

2 426,51

603,67

1 268,17

20 033,40

279,85

56,42

34,80

326,51

19 406,06

3 105,88

762,00

53,74

2.140

Pirnid:

2.140.1

| — | Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Muud
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikoosid

0809 10 00

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.160

Kirsid

0809 20 95

0809 20 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.170

Virsikud

0809 30 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.180

Nektariinid

ex 0809 30 10

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.190

Ploomid

0809 40 05

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.200

Maasikad

0810 10 00

281,43

161,40

8 425,45

2 096,09

4 403,42

69 561,05

971,72

195,90

120,82

1 133,74

67 382,78

10 784,40

2 645,86

186,59

2.205

Vaarikad

0810 20 10

304,95

174,89

9 129,59

2 271,27

4 771,43

75 374,49

1 052,93

212,28

130,92

1 228,49

73 014,18

11 685,68

2 866,99

202,18

2.210

Mustikad (liigist Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 455,44

834,69

43 572,96

10 840,12

22 772,69

359 741,10

5 025,34

1 013,13

624,82

5 863,24

348 476,00

55 772,46

13 683,32

964,96

2.220

Kiivid (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

129,87

74,48

3 888,10

967,29

2 032,05

32 100,41

448,42

90,40

55,75

523,19

31 095,21

4 976,69

1 220,99

86,11

2.230

Granaatõunad

ex 0810 90 95

67,40

38,65

2 017,82

502,00

1 054,58

16 659,26

232,72

46,92

28,93

271,52

16 137,58

2 582,77

633,66

44,69

2.240

Kakiploomid (s.h sharon)

ex 0810 90 95

157,94

90,58

4 728,54

1 176,37

2 471,29

39 039,12

545,35

109,95

67,81

636,28

37 816,63

6 052,43

1 484,91

104,72

2.250

Litšid

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 992/2005,

29. juuni 2005,

millega avatakse noorte isaste nuumveiste imporditariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine (1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni CXL loendiga nõutakse, et ühendus avaks aastase imporditariifikvoodi 169 000 noore isase nuumveise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni CXL loendiga nõutakse, et ühendus avaks aastase imporditariifikvoodi 169 000 noore isase nuumveise kohta.

| (2) | Sõltuvalt WTO kontekstis GATTi artikli XXIV.6 alusel peetavatest läbirääkimistest, mis on järgnenud Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Ungari, Poola, Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi “uued liikmesriigid”) liitumisele, kellest mõned olid koos Rumeeniaga selle kvoodi raames viimase kvoodiaasta jooksul olulised tarnijariigid, on oluline selle tariifikvoodi üksikasjalikes haldusreeglites sätestada, et ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006 saadaolevad kogused jaotataks ajaliselt kogu aastale sobival viisil vastavuses määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 32 lõikega 4. |
| --- | --- |

(2)

Sõltuvalt WTO kontekstis GATTi artikli XXIV.6 alusel peetavatest läbirääkimistest, mis on järgnenud Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Ungari, Poola, Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi “uued liikmesriigid”) liitumisele, kellest mõned olid koos Rumeeniaga selle kvoodi raames viimase kvoodiaasta jooksul olulised tarnijariigid, on oluline selle tariifikvoodi üksikasjalikes haldusreeglites sätestada, et ajavahemikul 1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006 saadaolevad kogused jaotataks ajaliselt kogu aastale sobival viisil vastavuses määruse (EÜ) nr 1254/1999 artikli 32 lõikega 4.

| (3) | Et võtta arvesse traditsioonilisi kaubandussidemeid ühenduse ja tarnijariikide vahel selle kvoodi raames ning vajadust hoida turu tasakaalu, jaotatakse saadaolevad kogused kvoodiaasta 2005/2006 neljale kvartalile. Kui praegu kestvad XXIV.6 läbirääkimised on lõpetatud ja ratifitseeritud, rakendatakse uusi haldusreegleid. Need reeglid peaksid võtma arvesse nimetatud läbirääkimiste tulemusi ja käesolevaga avatud kvoodi raames juba kasutatud koguseid. |
| --- | --- |

(3)

Et võtta arvesse traditsioonilisi kaubandussidemeid ühenduse ja tarnijariikide vahel selle kvoodi raames ning vajadust hoida turu tasakaalu, jaotatakse saadaolevad kogused kvoodiaasta 2005/2006 neljale kvartalile. Kui praegu kestvad XXIV.6 läbirääkimised on lõpetatud ja ratifitseeritud, rakendatakse uusi haldusreegleid. Need reeglid peaksid võtma arvesse nimetatud läbirääkimiste tulemusi ja käesolevaga avatud kvoodi raames juba kasutatud koguseid.

| (4) | Selleks et võimaldada kvootide võrdsemat kasutusvõimalust, tagades samas iga taotluse kohta majanduslikult tasuva loomade arvu, peaks iga impordilitsentsi taotluse puhul pidama kinni loomade miinimum- ja maksimumarvust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võimaldada kvootide võrdsemat kasutusvõimalust, tagades samas iga taotluse kohta majanduslikult tasuva loomade arvu, peaks iga impordilitsentsi taotluse puhul pidama kinni loomade miinimum- ja maksimumarvust.

| (5) | Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused kinnistada ettevõtjatele, kes suudavad tõestada tegelikku märkimisväärse ulatusega imporditegevust kolmandatest riikidest. Seoses sellega ja tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt ettevõtjatelt nõuda, et nad oleksid ajavahemikul 1. mai 2004 kuni 30. aprill 2005 importinud vähemalt 100 looma, eeldades, et 100 looma võib pidada majanduslikult tasuvaks saadetiseks. |
| --- | --- |

(5)

Spekulatsiooni vältimiseks tuleks kvoodiga lubatud kogused kinnistada ettevõtjatele, kes suudavad tõestada tegelikku märkimisväärse ulatusega imporditegevust kolmandatest riikidest. Seoses sellega ja tõhusa haldamise tagamiseks tuleks asjaomastelt ettevõtjatelt nõuda, et nad oleksid ajavahemikul 1. mai 2004 kuni 30. aprill 2005 importinud vähemalt 100 looma, eeldades, et 100 looma võib pidada majanduslikult tasuvaks saadetiseks.

| (6) | Kõnealuste kriteeriumide kontrollimiseks tuleb kõik taotlused esitada liikmesriigis, kus importija on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuste kriteeriumide kontrollimiseks tuleb kõik taotlused esitada liikmesriigis, kus importija on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.

| (7) | Spekulatsiooni vältimiseks ei tohiks anda kvoote importijatele, kes 1. jaanuaril 2005 ei ole elusveiste kauplemises enam tegevad ning litsentsid ei tohiks olla loovutatavad. |
| --- | --- |

(7)

Spekulatsiooni vältimiseks ei tohiks anda kvoote importijatele, kes 1. jaanuaril 2005 ei ole elusveiste kauplemises enam tegevad ning litsentsid ei tohiks olla loovutatavad.

| (8) | Tuleks sätestada, et kogused, mille puhul võib litsentsitaotluse esitamist nõuda, jaotatakse pärast otsustamisaega ja vajaduse korral pärast seda, kui on kohaldatud ühtset vähendusprotsenti. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks sätestada, et kogused, mille puhul võib litsentsitaotluse esitamist nõuda, jaotatakse pärast otsustamisaega ja vajaduse korral pärast seda, kui on kohaldatud ühtset vähendusprotsenti.

| (9) | Kõnealust korda tuleks hallata impordilitsentside abil. Selleks tuleks sätestada eeskirjad taotluste esitamise viisi ning taotlustes ja litsentsidel esitatava teabe kohta, lisades vajaduse korral teatud sätted komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrusest (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi rakenduseeskirjade ja määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (2) ning komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrusest (EMÜ) nr 1291/2000 (millega kehtestatakse põllumajandussaaduste impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad). (3) |
| --- | --- |

(9)

Kõnealust korda tuleks hallata impordilitsentside abil. Selleks tuleks sätestada eeskirjad taotluste esitamise viisi ning taotlustes ja litsentsidel esitatava teabe kohta, lisades vajaduse korral teatud sätted komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrusest (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi rakenduseeskirjade ja määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (2) ning komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrusest (EMÜ) nr 1291/2000 (millega kehtestatakse põllumajandussaaduste impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad). (3)

| (10) | Kogemused näitavad, et kvootide nõuetekohaseks haldamiseks peab litsentsiomanik olema ka tegelik importija. Seepärast peaksid sellised importijad kõnealuste loomade ostmises, veos ja importimises aktiivselt osalema. Tõendi esitamine nendes tegevustes osalemise kohta peaks seega olema esmanõue litsentsiga seotud tagatiste puhul. |
| --- | --- |

(10)

Kogemused näitavad, et kvootide nõuetekohaseks haldamiseks peab litsentsiomanik olema ka tegelik importija. Seepärast peaksid sellised importijad kõnealuste loomade ostmises, veos ja importimises aktiivselt osalema. Tõendi esitamine nendes tegevustes osalemise kohta peaks seega olema esmanõue litsentsiga seotud tagatiste puhul.

| (11) | Kvoodi alusel imporditud loomade range statistilise kontrollimise tagamiseks ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikes 4 osutatud lubatut kõikumist. |
| --- | --- |

(11)

Kvoodi alusel imporditud loomade range statistilise kontrollimise tagamiseks ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikes 4 osutatud lubatut kõikumist.

| (12) | Selle tariifikvoodi kohaldamine nõuab tõhusat kontrolli imporditud loomade konkreetses sihtkohas. Seetõttu tuleks loomad nuumata impordilitsentsi väljastanud liikmesriigis. |
| --- | --- |

(12)

Selle tariifikvoodi kohaldamine nõuab tõhusat kontrolli imporditud loomade konkreetses sihtkohas. Seetõttu tuleks loomad nuumata impordilitsentsi väljastanud liikmesriigis.

| (13) | Tuleb esitada tagatis selle tagamiseks, et loomi on kindlaksmääratud tootmisüksustes nuumatud vähemalt 120 päeva. Tagatissumma peab katma kõnealuste loomade vabasse ringlusse lubamise kuupäeval kohaldatava ühise tollitariifistiku maksumäära ja vähendatud tollimaksu vahe. |
| --- | --- |

(13)

Tuleb esitada tagatis selle tagamiseks, et loomi on kindlaksmääratud tootmisüksustes nuumatud vähemalt 120 päeva. Tagatissumma peab katma kõnealuste loomade vabasse ringlusse lubamise kuupäeval kohaldatava ühise tollitariifistiku maksumäära ja vähendatud tollimaksu vahe.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   CN-koodidega 0102 90 05, 0102 90 29 ja 0102 90 49 hõlmatud ja ühenduses nuumamiseks ettenähtud noorte isasveiste jaoks avatakse ajavahemikuks 1. juuli 200530. juuni 2006 tariifikvoot suuruses 169 000 looma. GATTi artikli XXIV.6 alusel toimunud läbirääkimiste käigus ühenduse ja tema WTO partnerite vahel võib seda kvooti hiljem WTO kontekstis vähendada.

Tariifikvoodi järjenumber on 09.4005.

2.   Lõikes 1 osutatud tariifikvoodi alusel kohaldatav imporditollimaks on 16 % väärtuseline tollimaks, millele lisandub 582 eurot tonni netomassi kohta.

Esimeses lõigus sätestatud tollimaksu kohaldatakse tingimusel, et imporditud loomi nuumatakse impordilitsentsi väljastanud liikmesriigis vähemalt 120 päeva.

3.   Esimeses lõikes mainitud kogused jaotatakse nimetatud ajavahemikul järgnevalt:

| a) | 42 250 elusveist ajavahemikul 1. juulist 2005 kuni 30. septembrini 2005; |
| --- | --- |

a)

42 250 elusveist ajavahemikul 1. juulist 2005 kuni 30. septembrini 2005;

| b) | 42 250 elusveist ajavahemikul 1. oktoobrist 2005 kuni 31. detsembrini 2005; |
| --- | --- |

b)

42 250 elusveist ajavahemikul 1. oktoobrist 2005 kuni 31. detsembrini 2005;

| c) | 42 250 elusveist ajavahemikul 1. jaanuarist 2006 kuni 31. märtsini 2006; |
| --- | --- |

c)

42 250 elusveist ajavahemikul 1. jaanuarist 2006 kuni 31. märtsini 2006;

| d) | 42 250 elusveist ajavahemikul 1. aprillist 2006 kuni 30. juunini 2006. |
| --- | --- |

d)

42 250 elusveist ajavahemikul 1. aprillist 2006 kuni 30. juunini 2006.

4.   Kui mõne lõigetes 3 (a), 3 (b) ja 3 (c) nimetatud ajavahemiku jooksul esitatud litsentsitaotluste koguste summa on väiksem kui kõnealuse ajavahemiku jaoks saadaolev kogus, lisatakse järelejääv kogus järgmise ajavahemiku saadaolevale kogusele.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 osutatud kvoodi kasutamiseks peab taotleja olema füüsiline või juriidiline isik, kes peab taotluse esitamise ajal asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele tõendama, et ta on ajavahemikul 1. maist 2004 kuni 30. aprillini 2005 importinud vähemalt 100 CN-koodi 0102 90 alla kuuluvat looma.

Taotlejad peavad olema kantud riiklikku käibemaksukohustuslaste registrisse.

2.   Importi tõendatakse üksnes vabasse ringlusse lubamise tollidokumentidega, mis on tolli poolt nõuetekohaselt kinnitatud ja viitavad taotlejale kui kaubasaajale.

Liikmesriigid võivad tunnustada esimeses lõigus nimetatud dokumentide koopiaid, mille pädev asutus on nõuetekohaselt kinnitanud. Kui tunnustatakse koopiaid, teatatakse sellest iga taotleja puhul artikli 3 lõikes 5 viidatud liikmesriigi teatisega.

3.   Ettevõtjad, kes 1. jaanuari 2005 seisuga on lõpetanud kolmandate riikidega kauplemise veise- ja vasikalihasektoris toetust taotleda ei saa.

4.   Ettevõte, mis on moodustatud selliste ettevõtete ühendamise teel, kes saavad tõendada importi lõikes 1 nimetatud miinimumkoguses, võib oma taotluse aluseks võtta nimetatud impordiandmed.

Artikkel 3

1.   Taotlused impordilitsentsi saamiseks võib esitada üksnes selles liikmesriigis, kus taotleja on kantud käibemaksukohustuslaste registrisse.

2.   Impordilitsentside taotlused artikli 1 lõikes 3 nimetatud ajavahemikeks:

| a) | peavad hõlmama vähemalt 100 looma; |
| --- | --- |

a)

peavad hõlmama vähemalt 100 looma;

| b) | ei tohi hõlmata rohkem kui 5 % saadaolevast kogusest. |
| --- | --- |

b)

ei tohi hõlmata rohkem kui 5 % saadaolevast kogusest.

Kui taotlused ületavad esimese lõigu punktis b osutatud kogust, siis ülemäärast kogust arvesse ei võeta.

3.   Impordilitsentside taotlused tuleb esitada artikli 1 lõikes 3 nimetatud ajavahemike esimese 10 tööpäeva jooksul. Taotlus esimeseks ajavahemikuks tuleb esitada kümne tööpäeva jooksul pärast käesoleva määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

4.   Taotlejad võivad esitada ainult ühe taotluse iga artikli 1 lõikes 3 nimetatud ajavahemiku kohta. Kui taotleja esitab rohkem kui ühe taotluse, loetakse kõik selle taotleja taotlused kehtetuks.

5.   Pärast esitatud dokumentide kontrollimist edastavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt viiendal tööpäeval pärast taotluste esitamise tähtaja lõppu taotlejate nimekirja koos aadresside ning taotletud kogustega.

Kõik teatised, sealhulgas tühiteatised, saadetakse faksi teel, kasutades käesoleva määruse I lisas esitatud vormi, kui taotlused on esitatud.

Artikkel 4

1.   Pärast artikli 3 lõikes 5 mainitud teatise esitamist otsustab komisjon nii kiiresti kui võimalik kui suures ulatuses võib taotlused rahuldada.

2.   Kui artiklis 3 mainitud taotlustega kaetud kogused ületavad asjaomasel ajavahemikul saadaolevaid koguseid, määrab komisjon taotletavate koguste suhtes kohaldatava ühtse vähendusprotsendi.

Kui esimeses lõigus osutatud ühtse vähendusprotsendi kohaldamise tulemusena on ühes taotluses taotletav kogus väiksem kui 100 looma, jaotavad asjaomased liikmesriigid kvoodi liisuheitmisega 100 looma suurusteks partiideks. Kui järelejäänud partii on väiksem kui 100 looma, loetakse seda üheks partiiks.

3.   Kui komisjon on otsustanud taotlused heaks kiita, antakse litsentsid niipea kui võimalik.

Artikkel 5

1.   Impordilitsents antakse taotluse esitanud ettevõtjale.

2.   Litsentsitaotlustele ja litsentsidele märgitakse:

| a) | lahtris 8 päritoluriik; |
| --- | --- |

a)

lahtris 8 päritoluriik;

| b) | lahtris 16 üks järgmistest koondnomenklatuuri koodidest:






  — | 0102 90 05; 0102 90 29 või 0102 90 49; |
| --- | --- | --- |

b)

lahtris 16 üks järgmistest koondnomenklatuuri koodidest:

—

0102 90 05; 0102 90 29 või 0102 90 49;

| c) | lahtris 20 kvoodi järjenumber (09.4005) ja üks III lisas ettenähtud kinnitustest. |
| --- | --- |

c)

lahtris 20 kvoodi järjenumber (09.4005) ja üks III lisas ettenähtud kinnitustest.

Artikkel 6

1.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõikest 1, ei ole käesoleva määruse kohaselt väljastatud impordilitsentsid loovutatavad ning õigus kasutada tariifikvoote tekib üksnes juhul, kui litsentsid on välja antud samadele isikutele, kelle nimed on kantud litsentsiga kaasas olevatele vabasse ringlusse suunamise deklaratsioonidele, ning deklaratsioonis märgitud aadressidel.

2.   Litsentsid kehtivad kuni 30. juunini 2006.

3.   Impordilitsentsi tagatis on 15 eurot looma kohta ning taotleja esitab selle koos litsentsitaotlusega.

4.   Välja antud litsentsid kehtivad kogu ühenduses.

5.   Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 50 lõike 1 kohaselt maksustatakse kõik impordilitsentsil märgitud koguseid ületavad kogused vabasse ringlusse suunamise kuupäeval kohaldatava ühise tollitariifistiku maksu täismääraga.

6.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1291/2000 III jaotise 4. jao sätetest, ei vabastata tagatist enne, kui on esitatud tõend selle kohta, et litsentsiomanik vastutab majanduslikult ja logistiliselt asjaomaste loomade ostmise, veo ja vabasse ringlusse lubamise eest. Selline tõend koosneb vähemalt:

| a) | litsentsiomaniku nimele väljastatud faktuurarve originaaleksemplarist või selle kinnitatud koopiast, mille on väljastanud müüja või tema esindaja, kusjuures mõlema registrijärgne asukoht on eksportivas kolmandas riigis, ning litsentsiomaniku esitatavast maksetõendist või kinnitusest selle kohta, et litsentsiomanik on avanud müüja nimele tühistamatu akreditiivi; |
| --- | --- |

a)

litsentsiomaniku nimele väljastatud faktuurarve originaaleksemplarist või selle kinnitatud koopiast, mille on väljastanud müüja või tema esindaja, kusjuures mõlema registrijärgne asukoht on eksportivas kolmandas riigis, ning litsentsiomaniku esitatavast maksetõendist või kinnitusest selle kohta, et litsentsiomanik on avanud müüja nimele tühistamatu akreditiivi;

| b) | litsentsiomaniku nimele tehtud ning asjaomaseid loomi käsitlevast lastikirjast või vajadusel maantee- või õhuveodokumendist; |
| --- | --- |

b)

litsentsiomaniku nimele tehtud ning asjaomaseid loomi käsitlevast lastikirjast või vajadusel maantee- või õhuveodokumendist;

| c) | vormi IM 4 koopiast nr 8, mis on esitatud litsentsiomaniku nimele ja tema aadressil, mis on ainsad märked lahtris 8. |
| --- | --- |

c)

vormi IM 4 koopiast nr 8, mis on esitatud litsentsiomaniku nimele ja tema aadressil, mis on ainsad märked lahtris 8.

Artikkel 7

1.   Impordi ajal esitab importija tõendi, et ta on:

| a) | kinnitanud kirjalikult kohustust teatada ühe kuu jooksul litsentsi väljastanud liikmesriigile põllumajandusettevõtte või -ettevõtted, kus noorveiseid nuumatakse; |
| --- | --- |

a)

kinnitanud kirjalikult kohustust teatada ühe kuu jooksul litsentsi väljastanud liikmesriigile põllumajandusettevõtte või -ettevõtted, kus noorveiseid nuumatakse;

| b) | esitanud liikmesriigi pädevale asutusele tagatise II lisas iga tingimustele vastava CN-koodi jaoks kehtestatud summas; imporditud loomade nuumamine kõnealuses liikmesriigis vähemalt 120 päeva jooksul alates vabasse ringlusse lubamisest tollideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast on esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

esitanud liikmesriigi pädevale asutusele tagatise II lisas iga tingimustele vastava CN-koodi jaoks kehtestatud summas; imporditud loomade nuumamine kõnealuses liikmesriigis vähemalt 120 päeva jooksul alates vabasse ringlusse lubamisest tollideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast on esmanõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 lõike 2 tähenduses.

2.   Välja arvatud vääramatu jõu korral, vabastatakse lõike 1 punktis b osutatud tagatis ainult siis, kui litsentsi väljastanud liikmesriigi pädevale asutusele esitatakse tõend selle kohta, et:

| a) | noorveised on nuumatud lõike 1 kohaselt märgitud põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes; |
| --- | --- |

a)

noorveised on nuumatud lõike 1 kohaselt märgitud põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes;

| b) | noorveised ei ole tapetud enne importimise kuupäevast 120 päeva möödumist; või |
| --- | --- |

b)

noorveised ei ole tapetud enne importimise kuupäevast 120 päeva möödumist; või

| c) | noorveised on enne kõnealuse ajavahemiku lõppu tapetud tervislikel põhjustel või surnud haiguse või õnnetuse tagajärjel. |
| --- | --- |

c)

noorveised on enne kõnealuse ajavahemiku lõppu tapetud tervislikel põhjustel või surnud haiguse või õnnetuse tagajärjel.

Tagatis vabastatakse viivitamata pärast sellise tõendi esitamist.

Kui lõike 1 punktis a osutatud tähtajast ei peeta kinni, vähendatakse tagatist:

| — | 15 %, ning |
| --- | --- |

—

15 %, ning

| — | 2 % järelejäävast summast iga päeva kohta, mille võrra on tähtaega ületatud. |
| --- | --- |

—

2 % järelejäävast summast iga päeva kohta, mille võrra on tähtaega ületatud.

Vabastamata jäänud summasid ei tagastata ning need peetakse kinni tollimaksudena.

3.   Kui lõikes 2 osutatud tõendit ei esitata 180 päeva jooksul alates importimise kuupäevast, jäädakse tagatisest ilma ning see peetakse kinni tollimaksudena.

Kui sellist tõendit ei esitata 180 päeva jooksul, kuid esitatakse kuue kuu jooksul nimetatud ajavahemiku järel, tagastatakse kaotatud summa, millest on lahutatud 15 % tagatise summast.

Artikkel 8

Määrust (EÜ) nr 1291/2000 ja (EÜ) nr 1445/95 kohaldatakse vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1899/2004 (ELT L 328, 30.10.2004, lk 67).

1

(2)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

2

(3)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1741/2004 (ELT L 311, 8.10.2004, lk 17).

3

---

I LISA

EÜ faks: (32-2) 292 17 34

E-post: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Määruse (EÜ) nr 992/2005 kohaldamine

Image

---

II LISA

TAGATISSUMMAD

| Isased nuumveised
  (CN-kood) | Summa (EUR) looma kohta |
| --- | --- |
| 0102 90 05 | 28 |
| 0102 90 29 | 56 |
| 0102 90 49 | 105 |

Isased nuumveised

(CN-kood)

Summa (EUR) looma kohta

0102 90 05

28

0102 90 29

56

0102 90 49

105

---

III LISA

Artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud kinnitused

| — | : | hispaania keeles | : | “Bovinos machos vivos de peso vivo inferior o igual a 300 kg [Reglamento (CE) no 992/2005]” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | tšehhi keeles | : | “Živí býci s živou váhou nepřevyšující 300 kg na kus, na výkrm (Nařízení (ES) č. 992/2005)” |
| — | : | taani keeles | : | “Levende ungtyre til opfedning, med en levende vægt på ikke over 300 kg pr. dyr (forordning (EF) nr. 992/2005)” |
| — | : | saksa keeles | : | “Lebende männliche Rinder mit einem Gewicht von höchstens 300 kg je Tier, zur Mast bestimmt (Verordnung (EG) Nr. 992/2005)” |
| — | : | eesti keeles | : | “Elusad isasveised elusmassiga kuni 300 kg, nuumamiseks (määrus (EÜ) nr 992/2005)” |
| — | : | kreeka keeles | : | “Ζώντα βοοειδή με βάρος ζώντος που δεν υπερβαίνει τα 300 kg ανά κεφαλή, προς πάχυνση [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 992/2005]” |
| — | : | inglise keeles | : | “Live male bovine animals of a live weight not exceeding 300 kg per head, for fattening (Regulation (EC) No 992/2005)” |
| — | : | prantsuse keeles | : | “Bovins mâles vivants d'un poids vif inférieur ou égal à 300 kg par tête, destinés à l'engraissement [Règlement (CE) no 992/2005]” |
| — | : | itaalia keeles | : | “Bovini maschi vivi di peso vivo non superiore a 300 kg per capo, destinati all’ingrasso [regolamento (CE) n. 992/2005]” |
| — | : | läti keeles | : | “Jaunbuļļi nobarošanai, kuru dzīvsvars nepārsniedz 300 kg (Regula (EK) Nr. 992/2005)” |
| — | : | leedu keeles | : | “Penėjimui skirti gyvi jaučiai, kurių vieno galvijo gyvasis svoris yra ne didesnis kaip 300 kg (Reglamentas (EB) Nr. 992/2005)” |
| — | : | ungari keeles | : | “Legfeljebb 300 kg egyedi élőtömegű élő hím szarvasmarhaféle, hizlalás céljára (992/2005/EK rendelet)” |
| — | : | hollandi keeles | : | “Levende mannelijke mestrunderen met een gewicht van niet meer dan 300 kg per dier (Verordening (EG) nr. 992/2005)” |
| — | : | poola keeles | : | “Żywe młode byki o żywej wadze nieprzekraczającej 300 kg za sztukę bydła, opasowe (rozporządzenie (WE) nr 992/2005)” |
| — | : | portugali keeles | : | “Bovinos machos vivos com peso vivo inferior ou igual a 300 kg por cabeça, para engorda [Regulamento (CE) n.o 992/2005]” |
| — | : | slovaki keeles | : | “Živé mladé býčky, ktorých živá hmotnosť nepresahuje 300 kg na kus, určené na výkrm (nariadenie (ES) č. 992/2005)” |
| — | : | sloveeni keeles | : | “Živo moško govedo za pitanje, katerega živa teža ne presega 300 kg na glavo (Uredba (ES) št. 992/2005)” |
| — | : | soome keeles | : | “Lihotettaviksi tarkoitettuja eläviä urospuolisia nautaeläimiä, elopaino enintään 300 kg/eläin (asetus (EY) N:o 992/2005)” |
| — | : | rootsi keeles | : | “Levande handjur av nötkreatur som väger högst 300 kg, för gödning (förordning (EG) nr 992/2005)” |

—

:

hispaania keeles

:

“Bovinos machos vivos de peso vivo inferior o igual a 300 kg [Reglamento (CE) no 992/2005]”

—

:

tšehhi keeles

:

“Živí býci s živou váhou nepřevyšující 300 kg na kus, na výkrm (Nařízení (ES) č. 992/2005)”

—

:

taani keeles

:

“Levende ungtyre til opfedning, med en levende vægt på ikke over 300 kg pr. dyr (forordning (EF) nr. 992/2005)”

—

:

saksa keeles

:

“Lebende männliche Rinder mit einem Gewicht von höchstens 300 kg je Tier, zur Mast bestimmt (Verordnung (EG) Nr. 992/2005)”

—

:

eesti keeles

:

“Elusad isasveised elusmassiga kuni 300 kg, nuumamiseks (määrus (EÜ) nr 992/2005)”

—

:

kreeka keeles

:

“Ζώντα βοοειδή με βάρος ζώντος που δεν υπερβαίνει τα 300 kg ανά κεφαλή, προς πάχυνση [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 992/2005]”

—

:

inglise keeles

:

“Live male bovine animals of a live weight not exceeding 300 kg per head, for fattening (Regulation (EC) No 992/2005)”

—

:

prantsuse keeles

:

“Bovins mâles vivants d'un poids vif inférieur ou égal à 300 kg par tête, destinés à l'engraissement [Règlement (CE) no 992/2005]”

—

:

itaalia keeles

:

“Bovini maschi vivi di peso vivo non superiore a 300 kg per capo, destinati all’ingrasso [regolamento (CE) n. 992/2005]”

—

:

läti keeles

:

“Jaunbuļļi nobarošanai, kuru dzīvsvars nepārsniedz 300 kg (Regula (EK) Nr. 992/2005)”

—

:

leedu keeles

:

“Penėjimui skirti gyvi jaučiai, kurių vieno galvijo gyvasis svoris yra ne didesnis kaip 300 kg (Reglamentas (EB) Nr. 992/2005)”

—

:

ungari keeles

:

“Legfeljebb 300 kg egyedi élőtömegű élő hím szarvasmarhaféle, hizlalás céljára (992/2005/EK rendelet)”

—

:

hollandi keeles

:

“Levende mannelijke mestrunderen met een gewicht van niet meer dan 300 kg per dier (Verordening (EG) nr. 992/2005)”

—

:

poola keeles

:

“Żywe młode byki o żywej wadze nieprzekraczającej 300 kg za sztukę bydła, opasowe (rozporządzenie (WE) nr 992/2005)”

—

:

portugali keeles

:

“Bovinos machos vivos com peso vivo inferior ou igual a 300 kg por cabeça, para engorda [Regulamento (CE) n.o 992/2005]”

—

:

slovaki keeles

:

“Živé mladé býčky, ktorých živá hmotnosť nepresahuje 300 kg na kus, určené na výkrm (nariadenie (ES) č. 992/2005)”

—

:

sloveeni keeles

:

“Živo moško govedo za pitanje, katerega živa teža ne presega 300 kg na glavo (Uredba (ES) št. 992/2005)”

—

:

soome keeles

:

“Lihotettaviksi tarkoitettuja eläviä urospuolisia nautaeläimiä, elopaino enintään 300 kg/eläin (asetus (EY) N:o 992/2005)”

—

:

rootsi keeles

:

“Levande handjur av nötkreatur som väger högst 300 kg, för gödning (förordning (EG) nr 992/2005)”

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 993/2005,

29. juuni 2005,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 (3) artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 29. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  7 | 1. ajavahemik
  8 | 2. ajavahemik
  9 | 3. ajavahemik
  10 | 4. ajavahemik
  11 | 5. ajavahemik
  12 | 6. ajavahemik
  1 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 1,38 | – 1,84 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,89 | – 2,52 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,76 | – 2,36 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,63 | – 2,17 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,50 | – 2,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 1,41 | – 1,88 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

7

1. ajavahemik

8

2. ajavahemik

9

3. ajavahemik

10

4. ajavahemik

11

5. ajavahemik

12

6. ajavahemik

1

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 1,38

– 1,84

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,89

– 2,52

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,76

– 2,36

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,63

– 2,17

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,50

– 2,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 1,41

– 1,88

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 994/2005,

29. juuni 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 29. juuni 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 995/2005,

29. juuni 2005,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 (3) artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

3

---

LISA

Komisjoni 29. juuni 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  7 | 1. ajavahemik
  8 | 2. ajavahemik
  9 | 3. ajavahemik
  10 | 4. ajavahemik
  11 | 5. ajavahemik
  12 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

7

1. ajavahemik

8

2. ajavahemik

9

3. ajavahemik

10

4. ajavahemik

11

5. ajavahemik

12

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  1 | 7. ajavahemik
  2 | 8. ajavahemik
  3 | 9. ajavahemik
  4 | 10. ajavahemik
  5 | 11. ajavahemik
  6 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

1

7. ajavahemik

2

8. ajavahemik

3

9. ajavahemik

4

10. ajavahemik

5

11. ajavahemik

6

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 996/2005,

29. juuni 2005,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 29. juuni 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 57,30 |
| 1102 20 10 9400 | 49,12 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 73,67 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

57,30

1102 20 10 9400

49,12

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

73,67

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 997/2005,

29. juuni 2005,

millega määratakse kindlaks oliiviõli tegelik toodang ja tootmistoetuse määr ühiku kohta 2003/2004. turustusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta, (1) ja eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 17. juuli 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 2261/84, milles sätestatakse oliiviõli tootmise puhul antava abi ja oliiviõli tootjaorganisatsioonidele antava abi üldised eeskirjad, (2) ja eriti selle artikli 17a lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse nr 136/66/EMÜ artiklist 5 tuleneb, et tootmistoetuse määra ühiku kohta peab kohandama igas liikmesriigis, mille tegelik toodang ületab nimetatud artikli lõikes 3 kindlaksmääratud vastavat garanteeritud riiklikku kogust. Nimetatud ületamise määra hindamiseks tuleb Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugali puhul arvesse võtta lauaoliivide hinnangulisi toodanguid, mis väljenduvad vastavalt komisjoni otsuses 2001/649/EÜ (3) oliiviõli kohta märgitud koefitsientide põhjal Kreeka jaoks, Hispaania jaoks komisjoni otsuses 2001/650/EÜ, (4) Prantsusmaa jaoks komisjoni otsuses 2001/648/EÜ, (5) Itaalia jaoks komisjoni otsuses 2001/658/EÜ (6) ja Portugali jaoks komisjoni otsuses 2001/670/EÜ. (7) |
| --- | --- |

(1)

Määruse nr 136/66/EMÜ artiklist 5 tuleneb, et tootmistoetuse määra ühiku kohta peab kohandama igas liikmesriigis, mille tegelik toodang ületab nimetatud artikli lõikes 3 kindlaksmääratud vastavat garanteeritud riiklikku kogust. Nimetatud ületamise määra hindamiseks tuleb Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Portugali puhul arvesse võtta lauaoliivide hinnangulisi toodanguid, mis väljenduvad vastavalt komisjoni otsuses 2001/649/EÜ (3) oliiviõli kohta märgitud koefitsientide põhjal Kreeka jaoks, Hispaania jaoks komisjoni otsuses 2001/650/EÜ, (4) Prantsusmaa jaoks komisjoni otsuses 2001/648/EÜ, (5) Itaalia jaoks komisjoni otsuses 2001/658/EÜ (6) ja Portugali jaoks komisjoni otsuses 2001/670/EÜ. (7)

| (2) | Määruse (EMÜ) nr 2261/84 artikli 17a lõige 1 näeb ette, et oliiviõli ettemakstava tootmistoetuse määra kindlaksmääramiseks ühiku kohta tuleks kehtestada asjaomase turustusaasta hinnanguline toodang. See summa tuleb kindlaks määrata sellisel tasemel, et oleks välistatud õigustamatute väljamaksete oht õlitootjatele. Nimetatud summa puudutab ka lauaoliive, mida väljendab vastav oliiviõli. Hinnanguline toodang ja ettemakstav tootmistoetuse määr ühiku kohta 2003/2004. turustusaastaks määrati kindlaks komisjoni määrusega (EÜ) nr 1807/2004. (8) |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EMÜ) nr 2261/84 artikli 17a lõige 1 näeb ette, et oliiviõli ettemakstava tootmistoetuse määra kindlaksmääramiseks ühiku kohta tuleks kehtestada asjaomase turustusaasta hinnanguline toodang. See summa tuleb kindlaks määrata sellisel tasemel, et oleks välistatud õigustamatute väljamaksete oht õlitootjatele. Nimetatud summa puudutab ka lauaoliive, mida väljendab vastav oliiviõli. Hinnanguline toodang ja ettemakstav tootmistoetuse määr ühiku kohta 2003/2004. turustusaastaks määrati kindlaks komisjoni määrusega (EÜ) nr 1807/2004. (8)

| (3) | Tegelikult toodetud koguse, mille puhul on tunnustatud õigust tootmistoetust saada, kindlaksmääramiseks peavad asjaomased liikmesriigid komisjonile teatama hiljemalt iga järgmise turustusaasta 15. maiks kõnealuses liikmesriigis abi saamise tingimustele vastava koguse, kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2366/98 (9) artikli 14 lõike 4 sätetega. Kõnealuse teavitamise järgi on toetuse saamise tingimustele vastavad kogused 2003/2004. turustusaastal Kreeka puhul 342 997 tonni, Hispaania puhul 1 570 169 tonni, Prantsusmaa puhul 3 284 tonni, Itaalia puhul 736 198 tonni ja Portugali puhul 34 644 tonni. |
| --- | --- |

(3)

Tegelikult toodetud koguse, mille puhul on tunnustatud õigust tootmistoetust saada, kindlaksmääramiseks peavad asjaomased liikmesriigid komisjonile teatama hiljemalt iga järgmise turustusaasta 15. maiks kõnealuses liikmesriigis abi saamise tingimustele vastava koguse, kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 2366/98 (9) artikli 14 lõike 4 sätetega. Kõnealuse teavitamise järgi on toetuse saamise tingimustele vastavad kogused 2003/2004. turustusaastal Kreeka puhul 342 997 tonni, Hispaania puhul 1 570 169 tonni, Prantsusmaa puhul 3 284 tonni, Itaalia puhul 736 198 tonni ja Portugali puhul 34 644 tonni.

| (4) | Kõnealuste koguste tunnustamine liikmesriikide poolt abi saamise tingimustele vastavatena eeldab, et on läbi viidud määrustes (EMÜ) nr 2261/84 ja (EÜ) nr 2366/98 ettenähtud kontrollid. Tegeliku toodangu kindlaksmääramine vastavalt teabele koguste kohta, mida liikmesriigid on tunnustanud ühenduse abi saamise tingimustele vastavatena, ei piira raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus kõnealuse teabe õigsuse kontrollimise tulemusena tehtavaid võimalikke järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuste koguste tunnustamine liikmesriikide poolt abi saamise tingimustele vastavatena eeldab, et on läbi viidud määrustes (EMÜ) nr 2261/84 ja (EÜ) nr 2366/98 ettenähtud kontrollid. Tegeliku toodangu kindlaksmääramine vastavalt teabele koguste kohta, mida liikmesriigid on tunnustanud ühenduse abi saamise tingimustele vastavatena, ei piira raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus kõnealuse teabe õigsuse kontrollimise tulemusena tehtavaid võimalikke järeldusi.

| (5) | Pidades silmas tegelikult toodetud koguseid, tuleks samuti kindlaks määrata määruse nr 136/66/EMÜ artikli 5 lõikes 1 ettenähtud tootmistoetuse määr ühiku kohta. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas tegelikult toodetud koguseid, tuleks samuti kindlaks määrata määruse nr 136/66/EMÜ artikli 5 lõikes 1 ettenähtud tootmistoetuse määr ühiku kohta.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas õli- ja rasvaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas õli- ja rasvaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   2003/2004. turustusaastaks on tegelikult toodetud oliiviõli kogus, mille puhul on määruse nr 136/66/EMÜ artikli 5 alusel tunnustatud õigust tootmistoetust saada:

| — | 342 997 tonni Kreeka puhul, |
| --- | --- |

—

342 997 tonni Kreeka puhul,

| — | 1 570 169 tonni Hispaania puhul, |
| --- | --- |

—

1 570 169 tonni Hispaania puhul,

| — | 3 284 tonni Prantsusmaa puhul, |
| --- | --- |

—

3 284 tonni Prantsusmaa puhul,

| — | 736 198 tonni Itaalia puhul, |
| --- | --- |

—

736 198 tonni Itaalia puhul,

| — | 34 644 tonni Portugali puhul. |
| --- | --- |

—

34 644 tonni Portugali puhul.

2.   2003/2004. turustusaastal määruse nr 136/66/EMÜ artiklis 5 ettenähtud tootmistoetuse määr ühiku kohta, mis on väljamakstav nõuetele vastava tegeliku toodangu kogustele, on:

| — | 129,64 eurot/100 kg Kreeka puhul, |
| --- | --- |

—

129,64 eurot/100 kg Kreeka puhul,

| — | 64,03 eurot/100 kg Hispaania puhul, |
| --- | --- |

—

64,03 eurot/100 kg Hispaania puhul,

| — | 130,40 eurot/100 kg Prantsusmaa puhul, |
| --- | --- |

—

130,40 eurot/100 kg Prantsusmaa puhul,

| — | 97,83 eurot/100 kg Itaalia puhul, |
| --- | --- |

—

97,83 eurot/100 kg Itaalia puhul,

| — | 130,40 eurot/100 kg Portugali puhul. |
| --- | --- |

—

130,40 eurot/100 kg Portugali puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

1

(2)  EÜT L 208, 3.8.1984, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1639/1998 (EÜT L 210, 28.7.1998, lk 38).

2

(3)  EÜT L 229, 25.8.2001, lk 16. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/607/EÜ (ELT L 274, 24.8.2004, lk 13).

3

(4)  EÜT L 229, 25.8.2001, lk 20. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/607/EÜ.

4

(5)  EÜT L 229, 25.8.2001, lk 12. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/607/EÜ.

5

(6)  EÜT L 231, 29.8.2001, lk 16. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/607/EÜ.

6

(7)  EÜT L 235, 4.9.2001, lk 16. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/607/EÜ.

7

(8)  ELT L 318, 19.10.2004, lk 13.

8

(9)  EÜT L 293, 31.10.1998, lk 50. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1432/2004 (ELT L 264, 11.8.2004, lk 6).

9

---

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 998/2005,

29. juuni 2005,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest.

| (4) | Ajavahemikus 20.–24. juunini 2005 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 ettenähtud erisoodussuhkru kogust. |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikus 20.–24. juunini 2005 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 ettenähtud erisoodussuhkru kogust.

| (5) | Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(5)

Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud 20.–24. juunini 2005 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. juunil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. juuni 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 568/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 9).

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Saavutatud |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Saavutatud |
| Guyana | 0 | Saavutatud |
| Inde | 0 | Saavutatud |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 0 | Saavutatud |
| Mauritius | 0 | Saavutatud |
| Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Riik

20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

0

Saavutatud

Kongo

100

Fidži

0

Saavutatud

Guyana

0

Saavutatud

Inde

0

Saavutatud

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

0

Saavutatud

Mauritius

0

Saavutatud

Mosambiik

0

Saavutatud

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

0

Saavutatud

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

0

Saavutatud

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 100 | |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambiik | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 100 | |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Riik

20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

100

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambiik

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

100

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

100

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 0 | Saavutatud |
| Muud | 94,9374 | Saavutatud |

Riik

20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

0

Saavutatud

Muud

94,9374

Saavutatud

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 100 | |
| Muud | 100 | |

Riik

20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

100

Muud

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2004/2005

| Riik | 20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| Kuuba | 0 | Saavutatud |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

0

Saavutatud

Kuuba

0

Saavutatud

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 100 | |
| Kuuba | 100 | |
| Muud kolmandad riigid | 100 | Saavutatud |

Riik

20.–24.6.2005: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

100

Kuuba

100

Muud kolmandad riigid

100

Saavutatud

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/36

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 22/04/COL,

25. veebruar 2004,

uue transpordi otsetoetuskava teatamise kohta (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eelkõige selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse järelevalveameti ja Euroopa Kohtu loomist käsitleva EFTA riikide kokkulepet, (2) eelkõige selle artiklit 24 ja protokolli nr 3,

võttes arvesse järelevalveameti suuniseid (3) EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks,

kutsudes asjast huvitatud isikuid esitama ülaltoodud sätete kohta (4) märkusi,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   Sissejuhatus

Norra delegatsiooni 26. märtsi 2003. aasta kirjas Euroopa Liidule (Dok nr: 03-1846 A), millega edastati kaubandus- ja tööstusministeeriumi 25. märtsi 2003. aasta kiri, rahandusministeeriumi 25. märtsi 2003. aasta kiri ja kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ministeeriumi 25. märtsi 2003. aasta kiri, mis kõik sai järelevalveamet kätte ja registreeris 26. märtsil 2003. aastal, teatasid Norra ametivõimud üleminekuajast piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksetele ja uuele transpordi otsetoetuskavale.

16. mai 2003. aasta kirjas (Dok nr: 03-2951 D) kinnitas järelevalveamet ülalmainitud kirjade kättesaamist ja palus lisateavet.

Norra delegatsiooni 10. juuni 2003. aasta kirjas Euroopa Liidule (Dok nr: 03-3707 A), millega edastati rahandusministeeriumi 5. juuni 2003. aasta kiri, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 11. juunil 2003. aastal, andsid Norra ametivõimud täiendavat teavet.

Norra delegatsiooni 19. juuni 2003. aasta kirjas Euroopa Liidule (Dok nr: 03-3976 A), millega edastati kaubandus- ja tööstusministeeriumi 10. juuni 2003. aasta kiri, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 20. juunil 2003. aastal, esitasid Norra ametivõimud uuringutulemused, milles kajastati täiendavaid veokulusid. (5)

16. juuli 2003. aasta kirjas (Dok nr: 03-4598 D) teatas järelevalveamet Norra ametivõimudele oma otsusest alustada järelevalveameti ja kohtu loomist käsitleva kokkuleppe protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 sätestatud menetlust piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksetena ja transpordi otsetoetustena antava riigiabi suhtes (edaspidi uurimise alustamise otsus).

Uurimise alustamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (6) Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi asjaomase toetuskava kohta.

Norra ametivõimude ametlik vastus uurimise alustamise otsusele saadi kaubandus- ja tööstusministeeriumi 17. septembri 2003. aasta faksiga, millega edastati rahandusministeeriumi 17. septembri 2003. aasta kiri (Dok nr: 03-6381 A). Rahandusministeeriumi 17. septembri 2003. aasta kiri edastati ka Norra delegatsiooni 18. septembri 2003. aasta kirjaga, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 19. septembril 2003. aastal (Dok nr: 03-6451 A). Rahandusministeeriumi kiri sisaldas muuhulgas järelevalveametile 19. juuni 2003. aasta kirjas esitatud täiendavate transpordikulude kohta läbi viidud uuringu laiendatud versiooni.

Järelevalveamet sai uurimise alustamise otsuse kohta märkusi 10 huvitatud isikult.

16. oktoobri 2003. aasta (Dok nr: 03-7071 D) ja 17. oktoobri 2003. aasta kirjas (Dok nr: 03-7135) esitas järelevalveamet Norra ametivõimudele kolmandate isikute märkused.

21. oktoobri 2003. aasta faksiga edastas kaubandus- ja tööstusministeerium rahandusministeeriumi 21. oktoobril 2003. aastal koostatud vastuse (Dok nr: 03-7243 A) kolmandate isikute märkustele. Norra delegatsiooni 23. oktoobri 2003. aasta kirjaga, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 24. oktoobril 2003. aastal (Dok nr: 03-7360 A), edastati järelevalveametile ka rahandusministeeriumi kiri.

Norra delegatsiooni 22. oktoobri 2003. aasta kirjas Euroopa Liidule, millega edastati kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ministeeriumi 20. oktoobri 2003. aasta kiri, mis mõlemad sai järelevalveamet kätte ja registreeris 24. oktoobril 2003. aastal (Dok nr: 03-7362 A), teatasid Norra ametivõimud 25. märtsi 2003. aasta kirjas teatatud transpordi otsetoetuseks kõlbliku geograafilise piirkonna laiendamisest.

19. detsembri 2003. aasta kirjas (Dok nr: 03-8952 D) palus järelevalveamet lisateavet ja selgitusi eelkõige teatatud kavas sisalduvate kumulatsioonieeskirjade kohta.

21. jaanuari 2004. aasta faksiga edastas kaubandus- ja tööstusministeerium kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ministeeriumi samal kuupäeval koostatud kirja (Juhtum nr: 187224), mis sisaldas lisateavet. Norra delegatsiooni 23. jaanuari 2004. aasta kirjaga Euroopa Liidule, mis saadi kätte ja registreeriti 26. jaanuaril 2004. aastal (Juhtum nr: 188041), edastati kõnealune kiri järelevalveametile.

9. veebruari 2004. aasta faksiga edastas kaubandus- ja tööstusministeerium kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ministeeriumi samal kuupäeval koostatud kirja (Juhtum nr: 189794). Norra delegatsiooni 11. veebruari 2004. aasta kirjas Euroopa Liidule, mis saadi kätte ja registreeriti 12. veebruaril 2004. aastal (Juhtum nr: 191138), edastati sama kiri järelevalveametile. Kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ministeeriumi 9. veebruari 2004. aasta kiri sisaldas vähetähtsaid muudatusi seoses kava haldamisega.

25. märtsi 2003. aasta teates ja uurimise alustamise otsuses käsitleti kolmeaastast üleminekuaega, 2004.–2007. aastani, piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksetele, samuti uue transpordi otsetoetuskava kasutuselevõtmist. 12. novembril 2003. aastal otsustas järelevalveamet positiivse otsusega lõpetada piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksetele kolmeaastase üleminekuaja uurimise (otsus nr: 218/03/COL). (7)

Järelikult käsitletakse käesolevas otsuses transpordi otsetoetuskavaga seotud kahte asjaolu. Esiteks, 25. märtsi 2003. aasta teadet ja sellele järgnenud uurimise alustamise otsust. Teiseks, 22. oktoobri täiendavat teadet kava geograafilise laiendamise kohta.

2.   25. märtsil 2003. aastal tutvustatud toetuskava kirjeldus

2.1   Kava eesmärk

Norra ametivõimud juhivad tähelepanu sellele, et piirkonna keskustes asuvate ettevõtetega võrreldes on piirkonna äärealadel või hõredalt asustatud aladel asuvate ettevõtete jaoks täiendavad veokulud või suurematest vahemaadest tingitud halvema olukorra tõttu tekkivad kulud üheks jäävaks puuduseks. Seega on Norra ametivõimude sõnul uue kava eesmärk osaliselt kõrvaldada ebasoodne konkurentsiolukord, mida täiendavad veokulud oma turustamiskohast kaugel asuvate ettevõtete jaoks tekitavad.

2.2   Geograafilised piirkonnad, mis on kõlblikud saama toetust

Järgmisi maakondi/haldusüksusi peeti kõlblikeks saama riiklikku transpordi otsetoetust.

| — | Troms: Harstad, Tromsø, Kvæfjord, Skånland, Bjarkøy, Ibestad, Gratangen, Lavangen, Bardu, Salangen, Målselv, Sørreisa, Dyrøy, Tranøy, Torsken, Berg, Lenvik ja Balsfjord, |
| --- | --- |

—

Troms: Harstad, Tromsø, Kvæfjord, Skånland, Bjarkøy, Ibestad, Gratangen, Lavangen, Bardu, Salangen, Målselv, Sørreisa, Dyrøy, Tranøy, Torsken, Berg, Lenvik ja Balsfjord,

| — | Nordland: kõik haldusüksused, |
| --- | --- |

—

Nordland: kõik haldusüksused,

| — | Nord-Trøndelag: Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsos, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Meråker ja Steinkjer, |
| --- | --- |

—

Nord-Trøndelag: Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsos, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Meråker ja Steinkjer,

| — | Sør-Trøndelag: Hemne, Snillfjord, Hitra, Frøya, Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Åfjord, Roan, Osen, Oppdal, Rennebu, Meldal, Røros, Holtålen, Midtre Gauldal, Selbu ja Tydal, |
| --- | --- |

—

Sør-Trøndelag: Hemne, Snillfjord, Hitra, Frøya, Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Åfjord, Roan, Osen, Oppdal, Rennebu, Meldal, Røros, Holtålen, Midtre Gauldal, Selbu ja Tydal,

| — | Møre og Romsdal: Kristiansund, Vanylven, Sande, Herøy, Ulstein, Hareid, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Aukra, Eide, Averøy, Frei, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Rindal, Aure, Halsa, Tustna ja Smøla, |
| --- | --- |

—

Møre og Romsdal: Kristiansund, Vanylven, Sande, Herøy, Ulstein, Hareid, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Aukra, Eide, Averøy, Frei, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Rindal, Aure, Halsa, Tustna ja Smøla,

| — | Sogn og Fjordane: Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen ja Stryn. |
| --- | --- |

—

Sogn og Fjordane: Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen ja Stryn.

Transpordi otsetoetuse saamiseks kõlblikena esitatud piirkonnad asuvad 17. detsembril 1999. aastal järelevalveameti poolt kinnitatud piirkonnas, mis on kõlblik saama piirkondlikku abi. (327/99/COL), välja arvatud haldusüksused Herøy (8 374 elanikku), Ulsteini (6 664 elanikku), Hareidi (4 780 elanikku) ja Aukra (3 026 elanikku) Møre og Romsdali maakonnas. Piirkondlikku abi saav ala hõlmab Norras 25,2 % kogurahvastikust, (8) samas kui 25. oktoobri 2003. aasta teate kohaselt uueks transpordi otsetoetuskavaks pakutud piirkond hõlmab 16,0 % kogurahvastikust (721 079 elanikku).

Norra ametivõimud sedastavad, et piirkondlikku transporditoetust saavate alade kindlaksmääramise aluseks on riigiabi suuniste XI lisa, milles on kehtestatud kriteeriumid abi andmiseks, hüvitamaks täiendavaid veokulusid väikese rahvastikutihedusega piirkondades, s.t piirkondades, kus on vähem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta.

Tromsi, Nordlandi, Nord-Trøndelagi ja Sogn og Fjordane’i maakondades on rahvastikutihedus väiksem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta.

Sør-Trøndelagi ja Møre og Romsdali maakonnad ei ole väikese rahvastikutihedusega, kuid kõnealuste maakondade osad, mis pakuti välja kõlblikena saama transpordi otsetoetust, on väikese rahvastikutihedusega (vastavalt 4,1 ja 9,6 elanikku ruutkilomeetri kohta). Transpordi otsetoetuse saamiseks väljapakutud piirkonnas asuvate nimetatud kahe maakonna haldusüksuste kogurahvastik on 179 792.

Oma teates sedastavad Norra ametivõimud, et olemasolev transpordi kaudne toetuskava (geograafiliselt diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete kava) hõlmab 23,55 % elanikkonnast võrreldes 16,01 % elanikkonnast, mida hõlmab uus väljapakutud piirkond ja see on kooskõlas piirkondliku riigiabi andmiseks riigiabi suuniste XI lisa viienda taande esimese tingimusega (vaata II.3.1 jagu allpool).

2.3   Piirkondliku transpordi otsetoetuse arvutamine

Teates esitatu kohaselt võib abi anda vaid kaupade riigisisesel veol tehtud täiendavate veokulude suhtes, mida arvutatakse tootmis- ja töötlemiskoha ning lähima turustusvõimaluse vahel oleva kõige otsema ja odavama veomooduse alusel. Kaupade veol sihtkohta Rootsis ja Soomes arvestatakse veo kogupikkuse arvutamisel ka Rootsis ja Soomes läbitud vahemaid. Abi antakse siiski vaid riigisiseselt kantud veokulude hüvitamiseks.

Toetus arvutamisel võib aluseks võtta ainult dokumenteeritud veokulud. Toetus arvutatakse protsendina vedude kogukuludest. Veokulud peavad olema kindlaks määratud saatekirjas või samaväärses dokumendis, kus on kajastatud riigisisese veo pikkus, kaupade kaal ja liik, veotasud või muud tegeliku veoga seotud tasud. Hüvitust makstakse ettevõtete avalduse alusel veokulude kandmisele järgneval aastal.

Abi osatähtsus erineb vastavalt kahele geograafilisele veopiirkonnale ja veo pikkusele (miinimum 350 km). Abi osatähtsus on suurim Tromsi, Nordlandi ja Nord-Trøndelagi (tsoon 1) puhul. Sør-Trøndelagi, Møre og Romsdali ja Sogn og Fjordane’i (tsoon 2) puhul on osatähtsus väiksem. Alljärgnevas tabelis 1 on esitatud erinevused abi osatähtsuses.

Tabel 1

Abi osatähtsus

| (%) |
| --- |
| Veo pikkus kilomeetrites | 1. piirkond | 2. piirkond |
| 350–700 | 30 | 20 |
| 701– | 40 | 30 |

(%)

Veo pikkus kilomeetrites

1. piirkond

2. piirkond

350–700

30

20

701–

40

30

2.4   Täiendavate veokulude dokumenteerimine

10. juuni 2003. aasta kirjas esitas kaubandus- ja tööstusministeerium Transpordimajanduse Instituudi (TØI) (9) uuringu täiendavate veokulude kohta transporditoetuse saamiseks väljapakutud piirkonnas. Uuring põhines kuude valimisse jaotatud (geograafilised piirkonnad) 33 ettevõttega läbi viidud intervjuudel. Kõnealused 33 ettevõtet valiti välja Norra Statistikaameti (10) asutuste ja ettevõtete keskregistrist, kasutades statistilise meetodina juhuslikku valimit. TØI jõudis järeldusele, et 1. valimi (kolm kõige põhjapoolsemat maakonda (Troms, Nordland ja Nord-Trøndelag)) ja 2. valimi puhul (Lääne-Norra maakonnad (Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal ja Sogn og Fjordane)) ületavad keskmised veokulud inimaasta kohta nii kogukulu kui ka 350 kilomeetrit ületavate vedudega seotud kulude osas märkimisväärselt võrdluspiirkonna võrreldavaid kuluandmeid. Võrdluspiirkonnaks on geograafiliselt diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete kava 1. piirkond (peamiselt Oslo ja selle ümberkaudsed piirkonnad).

2.5   Kava kestvus

1. jaanuarist 2004–31. detsembrini 2006.

2.6   Eelarve

Hinnanguline eelarve on umbes 200 miljonit Norra krooni (umbes 24,5 miljonit eurot) aastas.

2.7   Kumulatsioon

Määrates abi osatähtsuse ülemmäära kindlaks protsendina veo kogukuludest (vaata 1. tabel ülalpool) tagavad Norra ametivõimud enda väitel selle, et ettevõtetele ei maksta ülemäärast hüvitist. Juhul kui ettevõtjad saavad samal ajavahemikul kasu vähendatud sotsiaalkindlustusmaksete tõttu, siis kõnealusest vähendamisest saadav soodustus arvatakse maha transporditoetusest, mida arvutatakse vastavalt 1. tabelile. Lisaks sellele ei saa ettevõtjad transporditoetust vastavalt uuele transpordi otsetoetuskavale ja vähendatud sotsiaalkindlustusmaksetele kokku rohkem kui summa väärtuses, mida nad oleksid saanud olemasolevast sotsiaalkindlustusmaksete erinevusest tingituna.

2.8   Valdkonnad, mis ei ole kavaga hõlmatud ja tundlikud valdkonnad, mille suhtes on kehtestatud teatamise erinõuded

Allpool nimetatud majandustegevused ei saa vastavalt antud teabele transpordi otsetoetust.

| a) | Kava ei kohaldata alljärgnevate valdkondade toodete ja/või alternatiivse asukohata ettevõtete toodete veo või ülekandmise suhtes:






  — | elektrienergia tootmine ja jaotamine |
| --- | --- | --- |

a)

Kava ei kohaldata alljärgnevate valdkondade toodete ja/või alternatiivse asukohata ettevõtete toodete veo või ülekandmise suhtes:

—

elektrienergia tootmine ja jaotamine

| — | toornafta ja maagaasi tootmine |
| --- | --- |

—

toornafta ja maagaasi tootmine

| — | nafta- ja gaasitootmist teenindavad tegevusalad, v.a leiukohtade uurimine |
| --- | --- |

—

nafta- ja gaasitootmist teenindavad tegevusalad, v.a leiukohtade uurimine

| — | metallimaagi kaevandamine |
| --- | --- |

—

metallimaagi kaevandamine

| — | tööstuslike mineraalide nefeliinsüeniidi ja oliviini tootmine |
| --- | --- |

—

tööstuslike mineraalide nefeliinsüeniidi ja oliviini tootmine

| b) | Valdkondlike erieeskirjadega reguleeritud tööstused
  Valdkondlike erieeskirjade tõttu ei tohi piirkondlikku transporditoetust anda järgmistele valdkondadele:






  — | EMP lepingu XV lisa punktides 1a ja b viidatud seaduses (terasetööstusele ja laevaehitusele abi andmise kohta) nimetatud ettevõtetele |
| --- | --- | --- |

b)

Valdkondlike erieeskirjadega reguleeritud tööstused

Valdkondlike erieeskirjade tõttu ei tohi piirkondlikku transporditoetust anda järgmistele valdkondadele:

—

EMP lepingu XV lisa punktides 1a ja b viidatud seaduses (terasetööstusele ja laevaehitusele abi andmise kohta) nimetatud ettevõtetele

| c) | Majandustegevused põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektoris, mille suhtes kohaldatakse ikka veel sotsiaalkindlustusmaksete diferentseeritud määrade olemasolevat süsteemi. |
| --- | --- |

c)

Majandustegevused põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektoris, mille suhtes kohaldatakse ikka veel sotsiaalkindlustusmaksete diferentseeritud määrade olemasolevat süsteemi.

Mootorsõidukitööstusele ja sünteetilise kiu tööstuslikule tootmisele antavast transpordi otsetoetusest tuleb vastavalt antud teabele kooskõlas riigiabi suunistega eelnevalt teatada ja saada järelevalveameti heakskiit.

2.9   Uurimise alustamise otsus

Järelevalveamet väljendas 16. juuli 2003. aasta uurimise alustamise otsuses otsetoetuskava suhtes kahesugust kahtlust.

Esiteks märkis järelevalveamet, et transpordi otsetoetuse saamiseks kõlblikena nimetatud haldusüksustest neli asuvad väljaspool heakskiidetud piirkondliku abi kaarti (Herøy, Ulstein, Hareid ja Aukra). Kuna Norra ametivõimud ei ole teatanud toetust saavate piirkondade kaardi muudatustest, peab järelevalveamet transpordi otsetoetuse andmist neljale kõnealusele haldusüksusele EMP lepingu riigiabi sätetega kokkusobimatuks.

Teiseks arvas järelevalveamet, et Norra ametivõimude esitatud dokumendid ei tõenda piisavalt täiendavate veokulude olemasolu Norra lõunaosa geograafilistes piirkondades, mille suhtes tehti ettepanek käsitleda neid kõlblikena saama transpordi otsetoetust (Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal ja Sør-Trøndelag).

2.10   Norra märkused uurimise alustamise otsuse kohta

Rahandusministeeriumi 17. septembri 2003. aasta kirjas esitasid Norra ametivõimud märkused järelevalveameti uurimise alustamise otsuse kohta. Norra ametivõimud teatasid, et transporditoetuse saamiseks teatatud piirkondades täiendavate veokulude kohta varasemalt esitatud dokumentide kehtivuse tagamiseks on nad 19. juuni 2003. aasta kirjas esitatuga võrreldes läbi viinud palju põhjalikuma uuringu (lisatud märkustele). Norra ametivõimude väitel kinnitas kõnealune uuring eelmise uuringu tulemusi.

Põhjalikum uuring (11) hõlmab 39 ettevõtet, sealhulgas ettevõtteid piirkondadest, mille suhtes ei ole tehtud ettepanekut kuulutada need kõlblikeks saama uut riiklikku transpordi otsetoetust. Geograafiliselt diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete kava 1. piirkonna veokulud võetakse võrdlusandmeteks transpordi otsetoetuse saamiseks kõlblikena välja pakutud piirkondade täiendavate veokulude suhtes. Norra ametivõimude väitel kinnitavad uuringu tulemused, et Tromsi, Nordlandi, Nord-Trøndelagi, Sør-Trøndelagi, Møre og Romsdali ja Sogn ja Fjordane’i maakondades asuvate ettevõtete keskmised veokulud on nii kogukulu kui 350 kilomeetrit ületavate vedudega seotud kulude osas märkimisväärselt suuremad kui võrdluspiirkonnas asuvatel ettevõtetel. 350 kilomeetrit ületavate vedude puhul on Tromsi, Nordlandi ja Nord-Trøndelagi maakondades veokulud 220 % suuremad kui võrdluspiirkonnas. Sør-Trøndelagi, Møre og Romsdali ja Sogn og Fjordane’i maakondades on 350 kilomeetrit ületavate vedude puhul veokulud 143 % suuremad kui võrdluspiirkonnas.

2.11   Huvitatud isikute märkused uurimise alustamise otsuse kohta

Uurimise alustamise otsuse kohta esitasid märkusi kümme Norra organisatsiooni ja ettevõtjat. Enamikes märkustes käsitleti geograafiliselt diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete kava (üleminekuaeg). Transpordi otsetoetuskava kohta märkusi tehes teatasid huvitatud isikud muuhulgas, et nad ei tea, kuidas transpordi otsetoetuskava toimima hakkab või milline on selle mõju. Mõnedes märkustes väideti, et uus transpordi otsetoetuskava vähendab Norra äärealadel asuvate ettevõtete täiendavaid veokulusid vaid piiratud ulatuses.

23. oktoobri 2003. aasta Norra delegatsiooni kirjas Euroopa Liidule, millega edastati kaubandus- ja tööstusministeeriumi 21. oktoobri 2003. aasta kiri ja rahandusministeeriumi 21. oktoobri 2003. aasta kiri, mis kõik sai järelevalveametkätte ja registreeris 24. oktoobril (Dok nr: 03-7360 A), kommenteerisid Norra ametivõimud kolmandate isikute märkusi. Norra ametivõimud märkisid, et kolmandate isikute märkustes esitatud tähelepanekud ja andmed tõestavad järelevalveametile varasemalt esitatud väiteid. Norra ametivõimud märgivad ka, et kolmandad isikud ei ole kõnealuse transpordi otsetoetuskava suhtes esitanud ühtegi vastuväidet.

3.   22. oktoobri 2003. aastal esitatud teabe kirjeldus

3.1   Geograafilise ulatuse laiendamine

22. oktoobril 2003. aastal teatasid Norra ametivõimud 25. märtsil 2003. aastal teada antud kava geograafilise ulatuse laiendamisest. Tehti ettepanek, et ka allpool nimetatud 13 haldusüksust oleksid kõlblikud saama riiklikku transpordi otsetoetust:

| | Hedmarki maakonnas: Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal ja Os. |
| --- | --- |

Hedmarki maakonnas: Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal ja Os.

| | Opplandi maakonnas: Dovre, Lesja, Lom, Skjåk, Vågå ja Sel. |
| --- | --- |

Opplandi maakonnas: Dovre, Lesja, Lom, Skjåk, Vågå ja Sel.

Kõnealuse 13 haldusüksuse kogurahvastik on 37 271 isikut. Nii Hedmarki kui Opplandi rahvastikutihedus on väiksem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta. Rahvastikutihedus Hedmarki piirkonnas, mille suhtes tehti ettepanek nimetada see kõlblikuks saama transpordi otsetoetust, on 1,5 elanikku ruutkilomeetri kohta, samas kui Opplandi maakonnas on rahvastikutihedus piirkonnas, mille suhtes tehti ettepanek nimetada see kõlblikuks saama kõnealust toetust, 2,0 elanikku ruutkilomeetri kohta.

3.2   Põhjenduste muutmine haldusüksuste kaasamiseks suure rahvastikutihedusega maakondadest (Møre og Romsdal ja Sør-Trøndelag)

22. oktoobri 2003. aasta teates muutsid Norra ametivõimud oma põhjendusi haldusüksuste kaasamiseks maakondadest, kus rahvastikutihedus piirkondades, mille suhtes tehti ettepanek nimetada nad kõlblikeks saama transpordi otsetoetust, ei ole piisavalt väike (vaata eespool punkti I.2.2 viimast lõiku).

Norra ametivõimud väidavad nüüd, et Sør-Trøndelagi ja Møre og Romsdali haldusüksuste kaasamine on vastavalt riigiabi suuniste XI lisale õigustatud, sest Sør-Trøndelagi ja Møre og Romsdali rahvaarv piirkondades, mille suhtes tehti ettepanek nimetada nad kõlblikeks saama transpordi otsetoetust, on 179 792 inimest, samas kui teiste väikese rahvastikutihedusega maakondade (12) piirkondliku abi kaardile vastava, kuid väljapoole kavandatava transporditoetuse kaarti jääva piirkonna rahvaarv on 172 322. Seega on Sør-Trøndelagi ja Møre og Romsdali maakondades (maakonnad, mille rahvastikutihedus on suurem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta) transpordi otsetoetuse saamiseks kavandatavates piirkondades rahvaarv vaid veidi suurem (7 470 elanikku) kui väikese rahvastikutihedusega maakondade rahvaarv piirkonnas, mis vastab piirkondliku abi kaardile, kuid jääb väljapoole kavandatava transporditoetuse kaarti. Norra ametivõimud võtavad arvesse, et kavaga hõlmatud rahvaarvu piiratud suurendamise heakskiitmine on järelevalveameti diskretsiooniõigus.

3.3   Veokulude lisadokumentatsioon

22. oktoobri 2003. aasta muudetud teate ühe osana esitasid Norra ametivõimud uue uuringu, mis hõlmas ettevõtteid kõnealustes Hedmarki ja Opplandi haldusüksustes. Uuringus kasutati sama meetodit kui esimeses uuringuski (vaata eespool punkti 2.4).

Uuring, (13) mille viis samuti läbi TØI, hõlmas Hedmarki ja Opplandi maakonna 13 põhjapoolses haldusüksuses asuvat 13 ettevõtet. Engerdali haldusüksus jäi uuringust välja, kuid on nimetatud täiendavas teates. Norra ametivõimude väitel kinnitab uuring, et 12 kõnealuses haldusüksuses asuvate ettevõtete veokulud nii kogukulu kui ka 350 kilomeetrit ületavate vedudega seotud kulude osas on keskmiselt märkimisväärselt suuremad kui võrdluspiirkonnas asuvate ettevõtete kulud. Uuringus on võrdluspiirkond sama, mis esimeses uuringuski. Uuringutulemustest järeldub, et nimetatud 12 haldusüksuse veokulud 350 kilomeetrit ületavate vedude puhul on 120 % suuremad kui võrdluspiirkonnas.

II.   HINNANG

1.   Abi olemasolu

EMP lepingu artikli 61 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:

“Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Teates kirjeldatud abi rahastatakse riigi ressurssidest ja see soodustab teatud ettevõtjaid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Abist kasu saavad ettevõtted konkureerivad tegelikult või potentsiaalselt sarnaste ettevõtjatega Norras või teistes EMP riikides. Kuna kavandatud abi kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja mõjutab kaubandust EMPs, on toetuskava seepärast riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.   Teatamisnõue

Järelevalveameti ja kohtu loomist käsitleva kokkuleppe protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud: “EFTA järelevalveametile tuleb teatada piisavalt aegsasti kõigist abi andmise või muutmise kavadest, et järelevalveamet saaks esitada oma märkused.” Abi, mille andmisest ei teatata või abi, mille andmisest teatatakse hilinenult, s.t teatatakse pärast “jõustamist”, käsitletakse ebaseadusliku abina.

EFTA järelevalveametile tuleb teatada piisavalt aegsasti kõigist abi andmise või muutmise kavadest, et järelevalveamet saaks esitada oma märkused.

“jõustamist”

26. märtsi 2003. aasta (Dok nr. 03-1846 A), 10. juuni 2003. aasta (Dok nr: 03-3707 A), 22. oktoobri 2003. aasta (Dok nr: 03-7362 A), 23. jaanuari 2004. aasta (Juhtum nr: 188041) ja 11. veebruari 2004. aasta (Juhtum nr: 191138) Norra delegatsiooni kirjades Euroopa Liidule on Norra ametivõimud kinni pidanud oma järelevalveameti ja kohtu loomist käsitleva kokkuleppe protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikest 3 tulenevast kohustusest, teatades abimeetmest enne selle jõustamist.

3.   Asjakohane õiguslik alus

Norra asutused kvalifitseerisid oma teatesettevalmistatud kava alusel antava abi transporditoetusena.

Järelevalveameti riigiabi suuniste 25.4. peatüki artiklis 27 on sätestatud: “Väikese rahvastikutihedusega piirkondades, mille suhtes kohaldatakse artikli 61 lõike 3 punktis a või artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud erandit vastavalt 25.3 peatüki lõikes 17 osutatud rahvastikutiheduse kriteeriumidele, võib eritingimustest lähtudes anda abi, mis on mõeldud täiendavate veokulude (14) osaliseks hüvitamiseks. EFTA riigi ülesandeks on tõendada selliste täiendavate kulude olemasolu ja määrata kindlaks nende suurus.”

“Väikese rahvastikutihedusega piirkondades, mille suhtes kohaldatakse artikli 61 lõike 3 punktis a või artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud erandit vastavalt 25.3 peatüki lõikes 17 osutatud rahvastikutiheduse kriteeriumidele, võib eritingimustest lähtudes anda abi, mis on mõeldud täiendavate veokulude (14

Väike rahvastikutihedus määratletakse riigiabi suuniste 25. peatüki 3. artikli lõikes 17 kui alla 12.5 elaniku ruutkilomeetri kohta.

Seoses eritingimustega piirkondade suhtes, millele kohaldatakse artikli 61 lõike 3 punktis c sätestatud erandit rahvastikutiheduse kriteeriumist, on suuniste 25.4. peatüki 27 artiklis viidatud XI lisale, milles on kindlaks määratud tingimused, mida tuleb täita abi saamiseks erandist lähtudes. Tingimused, mis peavad olema täidetud, on järgmised:

| “— | Abi võib kasutada üksnes täiendavate veokulude hüvitamiseks. Asjaomased EFTA riigid peavad tõendama, et abi on vajalik objektiivsetel põhjustel. Tuleb vältida liigse hüvitise maksmist. Tuleb arvesse võtta ka muid transpordi toetamise kavasid. |
| --- | --- |

“—

Abi võib kasutada üksnes täiendavate veokulude hüvitamiseks. Asjaomased EFTA riigid peavad tõendama, et abi on vajalik objektiivsetel põhjustel. Tuleb vältida liigse hüvitise maksmist. Tuleb arvesse võtta ka muid transpordi toetamise kavasid.

Abi võib kasutada üksnes täiendavate veokulude hüvitamiseks. Asjaomased EFTA riigid peavad tõendama, et abi on vajalik objektiivsetel põhjustel. Tuleb vältida liigse hüvitise maksmist. Tuleb arvesse võtta ka muid transpordi toetamise kavasid.

| — | Abi võib anda üksnes seoses lisakuludega, mis on põhjustatud kaupade liikumisest asjaomase riigi piires. Kõnealune abi ei tohi mingil juhul olla ekspordiabi. |
| --- | --- |

—

Abi võib anda üksnes seoses lisakuludega, mis on põhjustatud kaupade liikumisest asjaomase riigi piires. Kõnealune abi ei tohi mingil juhul olla ekspordiabi.

Abi võib anda üksnes seoses lisakuludega, mis on põhjustatud kaupade liikumisest asjaomase riigi piires. Kõnealune abi ei tohi mingil juhul olla ekspordiabi.

| — | Abi suurust peab saama eelnevalt erapooletult kindlaks määrata “abi ühe kilomeetri kohta” alusel või “abi ühe kilomeetri kohta” ja “abi ühe massiühiku kohta” suhte alusel ning nende kohta tuleb muuhulgas koostada kõnealusel suhtel põhinev aastaaruanne. |
| --- | --- |

—

Abi suurust peab saama eelnevalt erapooletult kindlaks määrata “abi ühe kilomeetri kohta” alusel või “abi ühe kilomeetri kohta” ja “abi ühe massiühiku kohta” suhte alusel ning nende kohta tuleb muuhulgas koostada kõnealusel suhtel põhinev aastaaruanne.

Abi suurust peab saama eelnevalt erapooletult kindlaks määrata “abi ühe kilomeetri kohta” alusel või “abi ühe kilomeetri kohta” ja “abi ühe massiühiku kohta” suhte alusel ning nende kohta tuleb muuhulgas koostada kõnealusel suhtel põhinev aastaaruanne.

| — | Täiendavate veokulude hinnang peab põhinema kõige säästvamal veoliigil ja lühimal teel tootmis- või töötlemiskohast turustamiskohani. |
| --- | --- |

—

Täiendavate veokulude hinnang peab põhinema kõige säästvamal veoliigil ja lühimal teel tootmis- või töötlemiskohast turustamiskohani.

Täiendavate veokulude hinnang peab põhinema kõige säästvamal veoliigil ja lühimal teel tootmis- või töötlemiskohast turustamiskohani.

| — | Abi võib anda ainult neile äriühingutele, mis asuvad uue rahvastikutiheduse kriteeriumi alusel piirkondliku abi saamiseks kõlblikes piirkondades. Need piirkonnad koosnevad peamiselt NUTS III tasandi geograafilistest piirkondadest, mille rahvastikutihedus on väiksem kui 12,5 inimese ühe ruutkilomeetri kohta. Piirkondade valikul on lubatud siiski teatav paindlikkus vastavalt järgmistele piirangutele:







  — | paindlikkus piirkondade valikul ei tähenda transpordile antava abiga hõlmatud elanike arvu suurendamist, |
| --- | --- | --- |

—

Abi võib anda ainult neile äriühingutele, mis asuvad uue rahvastikutiheduse kriteeriumi alusel piirkondliku abi saamiseks kõlblikes piirkondades. Need piirkonnad koosnevad peamiselt NUTS III tasandi geograafilistest piirkondadest, mille rahvastikutihedus on väiksem kui 12,5 inimese ühe ruutkilomeetri kohta. Piirkondade valikul on lubatud siiski teatav paindlikkus vastavalt järgmistele piirangutele:

Abi võib anda ainult neile äriühingutele, mis asuvad uue rahvastikutiheduse kriteeriumi alusel piirkondliku abi saamiseks kõlblikes piirkondades. Need piirkonnad koosnevad peamiselt NUTS III tasandi geograafilistest piirkondadest, mille rahvastikutihedus on väiksem kui 12,5 inimese ühe ruutkilomeetri kohta. Piirkondade valikul on lubatud siiski teatav paindlikkus vastavalt järgmistele piirangutele:

—

paindlikkus piirkondade valikul ei tähenda transpordile antava abiga hõlmatud elanike arvu suurendamist,

paindlikkus piirkondade valikul ei tähenda transpordile antava abiga hõlmatud elanike arvu suurendamist,

| — | paindlikuks käsitlemiseks kõlblike NUTS III tasandi piirkondade rahvastikutihedus peab olema väiksem kui 12,5 elanikku ühe ruutkilomeetri kohta, |
| --- | --- |

—

paindlikuks käsitlemiseks kõlblike NUTS III tasandi piirkondade rahvastikutihedus peab olema väiksem kui 12,5 elanikku ühe ruutkilomeetri kohta,

paindlikuks käsitlemiseks kõlblike NUTS III tasandi piirkondade rahvastikutihedus peab olema väiksem kui 12,5 elanikku ühe ruutkilomeetri kohta,

| — | nad peavad külgnema NUTS III tasandi piirkondadega, mis vastavad väikese rahvastikutiheduse kriteeriumile, |
| --- | --- |

—

nad peavad külgnema NUTS III tasandi piirkondadega, mis vastavad väikese rahvastikutiheduse kriteeriumile,

nad peavad külgnema NUTS III tasandi piirkondadega, mis vastavad väikese rahvastikutiheduse kriteeriumile,

| — | nende rahvaarv peab olema väike võrreldes transpordile antava abiga hõlmatud elanike koguarvuga. |
| --- | --- |

—

nende rahvaarv peab olema väike võrreldes transpordile antava abiga hõlmatud elanike koguarvuga.

nende rahvaarv peab olema väike võrreldes transpordile antava abiga hõlmatud elanike koguarvuga.

| — | Abi ei tohi anda seoses selliste ettevõtete toodete veo või ülekandega, millel ei ole alternatiivset asukohta (nt kaevandused, hüdroelektrijaamad jne). |
| --- | --- |

—

Abi ei tohi anda seoses selliste ettevõtete toodete veo või ülekandega, millel ei ole alternatiivset asukohta (nt kaevandused, hüdroelektrijaamad jne).

Abi ei tohi anda seoses selliste ettevõtete toodete veo või ülekandega, millel ei ole alternatiivset asukohta (nt kaevandused, hüdroelektrijaamad jne).

| — | Transpordile ettenähtud abist, mida antakse äriühingutele tööstusharudes, mida EFTA järelevalveamet peab tundlikeks (mootorsõidukid, sünteeskiud, laevaehitus, terasetööstus), tuleb alati eelnevalt teatada ja selle suhtes tuleb kohaldada vastava tööstusharu kehtivat juhendit.” |
| --- | --- |

—

Transpordile ettenähtud abist, mida antakse äriühingutele tööstusharudes, mida EFTA järelevalveamet peab tundlikeks (mootorsõidukid, sünteeskiud, laevaehitus, terasetööstus), tuleb alati eelnevalt teatada ja selle suhtes tuleb kohaldada vastava tööstusharu kehtivat juhendit.”

Transpordile ettenähtud abist, mida antakse äriühingutele tööstusharudes, mida EFTA järelevalveamet peab tundlikeks (mootorsõidukid, sünteeskiud, laevaehitus, terasetööstus), tuleb alati eelnevalt teatada ja selle suhtes tuleb kohaldada vastava tööstusharu kehtivat juhendit.

Riigiabi suuniste 25.5 peatüki 5 artiklis on EFTA piirkondlikus riigiabi kaartide suhtes sätestatud: “EFTA riigid võivad kaardi kehtivusaja jooksul taotleda selle kohandamist, kui tõendatakse, et sotsiaalmajanduslikud tingimused on märkimisväärselt muutunud. Need muutused võivad olla seotud abi osatähtsuse ja abikõlblike piirkondadega, tingimusel et võimalik uute abikõlblike piirkondade lisandumine tasakaalustatakse sama rahvaarvuga piirkondade kustutamisega piirkondliku abi kaardilt. Kohandatud kaardi kehtivus lõpeb originaalkaardile kehtestatud kuupäeval”.

“EFTA riigid võivad kaardi kehtivusaja jooksul taotleda selle kohandamist, kui tõendatakse, et sotsiaalmajanduslikud tingimused on märkimisväärselt muutunud. Need muutused võivad olla seotud abi osatähtsuse ja abikõlblike piirkondadega, tingimusel et võimalik uute abikõlblike piirkondade lisandumine tasakaalustatakse sama rahvaarvuga piirkondade kustutamisega piirkondliku abi kaardilt. Kohandatud kaardi kehtivus lõpeb originaalkaardile kehtestatud kuupäeval”

Järelevalveamet on EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja eespool nimetatud riigiabi suuniste asjakohaseid osi piirkondliku riigiabi kohta silmas pidades kontrollinud kahte teadet vastavalt 25. märtsist 2003. aastast ja 22. oktoobrist 2003. aastast.

4.   25. märtsi 2003. aasta teatis

16. juuli 2003. aasta uurimise alustamise otsuse aluseks olnud 25. märtsi 2003. aasta teate hindamine tõi kaasa järgmised tähelepanekud:

a)   Abi antakse üksnes väikese rahvastikutihedusega piirkondadele, mis vastavad artikli 61 lõike 3 punktile c, välja arvatud neli haldusüksust (riigiabi suuniste peatüki 25.4. artikkel 27 ja peatüki 25.5. artikkel 5 ning XI lisa viies taane)

Norra ametivõimud on teates ära märkinud neli praeguselt piirkondliku abi kaardilt väljapoole jäävat haldusüksust (Herøy, Ulstein, Hareid ja Aukra).

Norra toetusi saavate piirkondade kaardi kinnitamine järelevalveameti poolt 1999. aastal (327/99/COL) tähendas abi andmise heakskiitmist ettevõtetele, mis vastavalt kinnitatud piirkondliku abi kavale olid ära toodud piirkondliku abi kaardil. Sellest järeldub, et piirkondlikku abi (näiteks transpordi otsetoetust) ei saa anda piirkondadele, mis jäävad välja toetusi saavate piirkondade kinnitatud kaardilt.

Selleks, et lisada kaardile uusi piirkondi kohustab riigiabi suuniste 25.5 peatüki artikkel 5 liikmesriike eemaldama kinnitatud piirkondliku abi kaardilt olemasolevaid piirkondi. Kuna Norra ametivõimud ei ole kooskõlas riigiabi suuniste 25.5 peatüki artikliga 5 teatanud toetusi saavate piirkondade kaardi kohandamisest, on piirkondliku abi (transpordi otsetoetuse) andmine piirkondliku abi kaardilt välja jäävale neljale haldusüksusele (Herøy, Ulstein, Hareid ja Aukra, kõik Møre og Romsdali maakonnas) EMP lepingu riigiabi sätetega kokkusobimatu. Sellest tulenevalt ei saa Norra ametivõimud teates märgitud toetuskava kõnealuse nelja haldusüksuse suhtes rakendada.

25. märtsi 2003. aasta teates märgitud kavaga hõlmatud elanikkonna koguarvuks oli 721 079 elanikku ehk 16,0 % kogu Norra rahvastikust. Herøy, Ulsteini, Hareidi ja Aukra kogurahvastik on 22 844 elanikku. Seega on kavaga hõlmatud elanikkonna koguarv ilma kõnealuse nelja haldusüksuseta 698 235 elanikku ehk 15,5 % kogurahvastikust.

Sør-Trøndelagi ja Møre og Romsdali (maakondade, mille rahvastikutihedus ei ole väike) kavaga hõlmatud elanike arv oli 25. märtsi 2003. aasta teate järgi 179 792 elanikku. Kui neli haldusüksust – Herøy, Ulstein, Hareid ja Aukra – välja arvata, oli kõnealuse kahe maakonna kavaga hõlmatud rahvaarvuks 156 948 (15) elanikku, mis on väiksem piirkondliku abi kaardiga hõlmatud elanikkonnast väikese rahvastikutihedusega maakondades, mille suhtes ei ole tehtud ettepanekut nimetada nad kõlblikuks saama transpordi otsetoetust (Hedmark, Oppland, Telemark ja Aust-Agder). Piirkondliku abi kaardiga hõlmatud kogurahvastik nimetatud neljas maakonnas on 209 593 elanikku.

15

Rahvastikutihedus Sør-Trøndelagi ja Møre og Romsdali maakonnas asuvates piirkondades, mille suhtes on tehtud ettepanek nimetada nad kõlblikuks saama transpordi otsetoetust, on väiksem kui 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta. Nad külgnevad maakondadega, mis vastavad väikese rahvastikutiheduse kriteeriumile (Nord-Trøndelag ja põhjapoolsemad alad). Sør-Trøndelagi ja Møre og Romsdali kavaga hõlmatud elanikkond (156 948 elanikku) moodustab 22,5 % plaanitud kavaga hõlmatud elanike koguarvust (698 235 elanikku).

Ülejäänud teates märgitud piirkonnad on vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktile c kõik väikese rahvastikutihedusega piirkonnad. Tingimused, mis on sätestatud 25.4. peatüki artiklis 27 ja XI lisa viiendas taandes on täidetud.

b)   Norra ametivõimud on tõendanud täiendavate veokulude olemasolu ja määranud kindlaks nende suuruse (riigiabi suuniste 25.4. peatüki artikkel 27)

Täiendavate veokulude dokumenteerimiseks on Norra ametivõimud esitanud kaks uuringut. Esimene uuring esitati Norra delegatsiooni 19. juuni 2003. aasta kirjas Euroopa Liidule ning teine, millega laiendati esimest uuringut, esitati Norra delegatsiooni 18. septembri 2003. aasta kirjas Euroopa Liidule. Mõlemad uuringud on juhusliku valimiga uuringud, mille puhul ettevõtted valiti vastavalt statistilisele meetodile. Väljavalitud ettevõtetelt koguti andmed veokulude kohta.

Uurimise alustamise otsuses (16. juulil 2003. aastal) väljendas järelevalveamet kahtlusi Norra ametivõimude esitatud dokumentide (esimese uuringu) suhtes. Järelevalveamet arvas, et uuring ei tõenda piisaval määral täiendavate veokulude olemasolu Norra lõunaosa geograafilistes piirkondades, mille suhtes oli tehtud ettepanek nimetada nad kõlblikeks saama transpordi otsetoetust. (Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal ja Sør-Trøndelag).

Teises uuringus suurendati ettevõtete arvu. Uuringu tulemused kinnitavad, et ettevõtetel, mis asusid transpordi otsetoetuse andmiseks kavandatud piirkondades, on täiendavad veokulud. Tromsi, Nordlandi, Nord-Trøndelagi, Sør-Trøndelagi, Møre og Romsdali ja Sogn ja Fjordane’i maakondades asuvate ettevõtete keskmised veokulud on nii kogukulu kui 350 kilomeetrit ületavate vedudega seotud kulude osas märkimisväärselt suuremad kui võrdluspiirkonnas asuvatel ettevõtetel. 350 kilomeetrit ületavate vedude puhul on Tromsi, Nordlandi ja Nord-Trøndelagi ettevõtete transpordikulud 220 % suuremad kui võrdluspiirkonnas asuvate ettevõtete vastavad kulud. Sør-Trøndelagi, Møre og Romsdali ja Sogn ja Fjordane’i ettevõtete veokulud 350 kilomeetrit ületavate vedude puhul on 143 % suuremad kui võrdluspiirkonna ettevõtete vastavad kulud.

Järelevalveamet arvab, et Norra ametivõimud on tõendanud täiendavate veokulude olemasolu ja seega on riigiabi suuniste 25.4. peatüki artikli 27 tingimus täidetud.

c)   Abi võib kasutada üksnes täiendavate veokulude hüvitamiseks (riigiabi suuniste XI lisa esimene taane)

Ülalpool punktis I.2.3 esitatud 1. tabelis kajastatud abi osatähtsuse määrad tagavad selle, et ettevõtetel on võimalik saada abi kuni 40 % ulatuses nende veokuludest (vedude puhul, mis ületavad 701 kilomeetrit). Abikõlblikuks loetakse vaid vedusid, mis ületavad 350 kilomeetrit. Järelevalveamet leiab, et see on kooskõlas Norra ametivõimude esitatud uuringute tulemustega (vaata punkt 3.3 ülalpool) ning kava alusel ei anta abi, mis ületaks kõnealuste täiendavate veokulude katmiseks vajalikke hüvitusi.

Ettevõtete kulude ülemäärase hüvitamise vältimise tagamiseks arvestatakse igasugune sotsiaalkindlustusmakse määra vähendamisest saadav tulu ülalpool punktis I.2.3 esitatud 1. tabeli järgi arvutatud transporditoetusest maha.

Seega on riigiabi suuniste XI lisa esimese taande tingimus täidetud.

d)   Abi antakse üksnes kaupade veol asjaomase riigi piires (riigiabi suuniste XI lisa teine taane)

Kava kohaselt võib abi anda vaid kaupade siseriiklikul veol kantud täiendavata veokulude hüvitamiseks ja abi suuruse arvutamisel võetakse aluseks kõige säästvama veoliik ja lühim tee tootmis- või töötlemiskohast turustamiskohani. Kaupade veol sihtkohta Rootsis ja Soomes arvestatakse veo kogupikkuse arvutamisel ka Rootsis ja Soomes läbitud vahemaid, kuid abi antakse vaid riigisiseselt kantud veokulude hüvitamiseks.

Seega on riigiabi suuniste XI lisa teise taande tingimus täidetud.

e)   Abi on eelnevalt erapooletult kindlaks määratav “abi ühe kilomeetri kohta” alusel ja “abi ühe massiühiku kohta” suhte alusel; täiendavate veokulude arvutamine põhineb kõige säästvamal veoliigil ja lühimal teel (riigiabi suuniste XI lisa kolmas ja neljas taane)

Kava, mille vastuvõtmiseks on tehtud ettepanek, rahuldab kõnealuseid nõudeid järgmisel viisil:

| — | abi arvutatakse protsendina veokuludest (vaata ülalpool punktis I.2.3 esitatud 1. tabelit), |
| --- | --- |

—

abi arvutatakse protsendina veokuludest (vaata ülalpool punktis I.2.3 esitatud 1. tabelit),

| — | veokulud on põhjendatud kulud, mis on kindlaks määratud saatekirjas või samaväärses dokumendis, kus on kajastatud riigisisese veo pikkus, kaupade kaal ja liik, veotasud või muud tegeliku veoga seotud tasud, |
| --- | --- |

—

veokulud on põhjendatud kulud, mis on kindlaks määratud saatekirjas või samaväärses dokumendis, kus on kajastatud riigisisese veo pikkus, kaupade kaal ja liik, veotasud või muud tegeliku veoga seotud tasud,

| — | veokulude arvutamine peab põhinema kõige säästlikumal veoliigil ja lühimal teel tootmiskoha ja sihtkoha vahel. |
| --- | --- |

—

veokulude arvutamine peab põhinema kõige säästlikumal veoliigil ja lühimal teel tootmiskoha ja sihtkoha vahel.

Seega on riigiabi suuniste XI lisa kolmanda ja neljanda taande tingimus täidetud.

f)   Valdkonna-erikorraldustest tuleb kinni pidada (vastavalt riigiabi suuniste XI lisa kuuendale ja seitsmendale taandele)

| — | Kava ei kohaldata alternatiivse asukohata ettevõtete toodete transpordi või ülekandmise suhtes: elektrienergia tootmine ja jaotamine, toornafta ja maagaasi tootmine, nafta- ja gaasitootmist teenindavad tegevusalad, v.a leiukohtade uurimine, metallimaagi kaevandamine ja tööstuslike mineraalide, nefeliinsüeniidi ja oliviini tootmine. |
| --- | --- |

—

Kava ei kohaldata alternatiivse asukohata ettevõtete toodete transpordi või ülekandmise suhtes: elektrienergia tootmine ja jaotamine, toornafta ja maagaasi tootmine, nafta- ja gaasitootmist teenindavad tegevusalad, v.a leiukohtade uurimine, metallimaagi kaevandamine ja tööstuslike mineraalide, nefeliinsüeniidi ja oliviini tootmine.

| — | Kava ei kohaldata EMP lepingu XV lisa punktides 1a ja b viidatud seaduses (terasetööstusele ja laevaehitusele abi andmise kohta) nimetatud ettevõtete suhtes. |
| --- | --- |

—

Kava ei kohaldata EMP lepingu XV lisa punktides 1a ja b viidatud seaduses (terasetööstusele ja laevaehitusele abi andmise kohta) nimetatud ettevõtete suhtes.

| — | Kava ei kohaldata põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorite suhtes, mille puhul kehtib veel olemasolev geograafiliselt diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete süsteem. |
| --- | --- |

—

Kava ei kohaldata põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorite suhtes, mille puhul kehtib veel olemasolev geograafiliselt diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete süsteem.

Seega on riigiabi suuniste XI lisa kuuenda ja seitsmenda taande tingimused täidetud.

5.   22. oktoobri 2003. aasta muudetud teade

Norra delegatsiooni 22. oktoobri 2003. aasta kirjas Euroopa Liidule andsid Norra ametivõimud teada 25. märtsil 2003. aastal teavitatud kava geograafilisest laiendamisest (vaata ülalpool punkti I.3.1).

Täiendavate veokulude dokumenteerimiseks on Norra ametivõimud esitanud uuringu, mis tõendab täiendavate veokulude olemasolu Hedmarki ja Opplandi maakonna 13 abikõlblikuna väljapakutud haldusüksuses. Uuringu tulemused näitasid, et 13 kõnealuses haldusüksuses asuvate ettevõtete veokulud on nii kogukulu kui ka 350 kilomeetrit ületavate vedudega seotud kulude osas keskmiselt märkimisväärselt suuremad kui võrdluspiirkonnas asuvate ettevõtete kulud (120 % 350 kilomeetrist pikemate vedude puhul).

Järelevalveamet leiab, et uuring tõendab täiendavate veokulude olemasolu teates märgitud 13 haldusüksuses.

Järelevalveamet märgib, et kava geograafilisel laiendamisel saab sellega hõlmatud elanikkonna koguarvuks kuni 735 506 elanikku (16) ehk 16,3 % kogurahvastikust (Herøy, Ulsteini, Hareidi ja Aukra haldusüksused välja arvatud).

16

Järelevalveamet märgib ka seda, et rahvastikutihedus Hedmarki ja Opplandi maakonnas asuvates abikõlblikena väljapakutud piirkondades on väiksem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta.

Lisaks sellele on piirkondliku abi kaardiga hõlmatud rahvaarv väikese rahvastikutihedusega maakondades, mille suhtes ei ole tehtud ettepanekut nimetada nad kõlblikeks saama transpordi otsetoetust, 172 322 elanikku, (17) mis on suurem kui elanike arv Møre og Romsdali ja Sør-Trøndelagi (maakonnad, mille rahvastikutihedus ei ole väike) maakondades asuvates piirkondades, mille suhtes tehti ettepanek nimetada nad kõlblikeks saama transpordi otsetoetust (156 948 elanikku).

17

22. oktoobri 2003. aasta teatega seoses tegi järelevalveamet järelduse, et 13 haldusüksuse rahvastikutihedus on väiksem kui 12,5 elanikku ruutkilomeetri kohta ja olemasolev piirkondliku abi kaart hõlmab kõnealuseid haldusüksusi. Nimetatud 13 haldusüksuse kavaga liitmine ei tõsta kavaga hõlmatud elanikkonna arvu Møre og Romsdali ja Sør-Trøndelagi maakondades, mille rahvastikutihedus ei ole väike (156 948 elanikku), kõrgemale kavaga hõlmatud elanike arvust väikese rahvastikutihedusega Hedmarki, Opplandi, Telemarki and Aust-Agderi maakondades, mida ei ole välja pakutud kõlblikena saama transpordi otsetoetust (172 322 elanikku). Norra ametivõimud on samuti tõendanud täiendavate veokulude olemasolu veel 13 haldusüksuses. Ülejäänud nõuete osas, mida tuleb täita, viitab järelevalveamet eespool punktis 4 kirjeldatud hindamisele, mille nõuded on 13 haldusüksuse kavaga liitmisel võrdselt kehtivad.

6.   Kokkuvõte

Järelevalveamet teeb ülaltoodud väidetele viidates järelduse, et neljale haldusüksusele Herøy, Ulstein, Hareid ja Aukra transpordi otsetoetuse andmine on EMP lepingu riigiabi sätetega kokkusobimatu ja nelja kõnealuse haldusüksuse suhtes abi andmist ei jõustata. Muus osas sobib teatatud transpordi otsetoetuskava kokku EMP lepinguga.

Norra ametivõimudele tuletatakse meelde, et nad on kohustatud järelevalveametile teatama igast kava muutmise või laiendamise plaanist. Samuti palutakse Norra ametivõimudel esitada aastaaruanne, mis sisaldab üksikasjalikku teavet kava rakendamise kohta ja “abi ühe kilomeetri kohta” või eelkõige “abi ühe kilomeetri kohta” ja “abi ühe massiühiku kohta” suhet.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Transpordi otsetoetuse andmine neljale haldusüksusele Herøy, Ulstein, Hareid ja Aukra on EMP lepingu riigiabi sätetega kokkusobimatu. Neljale kõnealusele haldusüksusele abi andmist ei jõustata. |
| --- | --- |

1.

Transpordi otsetoetuse andmine neljale haldusüksusele Herøy, Ulstein, Hareid ja Aukra on EMP lepingu riigiabi sätetega kokkusobimatu. Neljale kõnealusele haldusüksusele abi andmist ei jõustata.

| 2. | Norra ametivõimude 25. märtsil 2003. aastal ja 22. oktoobril 2003. aastal teatatud transpordi otsetoetuskava, välja arvatud transporditoetuse andmine eespool punktis 1 nimetatud neljale haldusüksusele, sobib kokku EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c. |
| --- | --- |

2.

Norra ametivõimude 25. märtsil 2003. aastal ja 22. oktoobril 2003. aastal teatatud transpordi otsetoetuskava, välja arvatud transporditoetuse andmine eespool punktis 1 nimetatud neljale haldusüksusele, sobib kokku EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

| 3. | Käesolev otsus on adresseeritud Norrale. |
| --- | --- |

3.

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale.

| 4. | Ingliskeelne otsus on autentne. |
| --- | --- |

4.

Ingliskeelne otsus on autentne.

Brüssel, 25. veebruar 2004

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Hannes HAFSTEIN

kolleegiumi liige

Einar M. BULL

---

(1)  Edaspidi EMP leping.

1

(2)  Edaspidi järelevalveameti ja kohtu loomist käsitlev kokkulepe.

2

(3)  EFTA järelevalveameti 19. jaanuaril 1994 vastu võetud ja avaldatud riigiabi menetlus- ja materiaalõigusnormid (riigiabi suunised). Avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994, lk 1 Suuniseid on viimati muudetud 18. veebruaril 2004 (seni avaldamata).

3

(4)  16. juuli 2003. aasta otsus nr 141/03/COL. ELT C 216, 11.9.2003, lk 3, ja EMP lisa nr 45, 11.9.2003, lk 1.

4

(5)  Transpordimajanduse Instituut (TØI). Arbeidsdokument av 4.6.2003. U-2899. TR1180/2003.

5

(6)  Vt allmärkust 4.

6

(7)  ELT L 145, 9.6.2005, lk 25.

7

(8)  Kõik käesolevas otsuses kasutatud rahvaarvud on esitatud 1. jaanuari 2002. aasta seisuga. Norra kogurahvastik 1. jaanuaril 2002. aastal oli 4 503 436 elanikku.

8

(9)  Interju av industribedrifter i aktuelle transportstøttesoner og i referansesoner. Arbeidsdokument av 4.6.2003.

9

(10)  “Statistisk sentralbyrås bedrifts- og foretaksregister”.

10

(11)  “Arbeidsdokument av 4.6.2003 (rev. 1.9.2003-U-2899-TR1180/2003)”.

11

(12)  Väikese rahvastikutihedusega maakondade Aust-Agderi, Telemarki, Hedmarki ja Opplandi rahvaarv.

12

(13)  “Arbeidsdokument av 22.9.2003-U-2929-TR1194/2003”.

13

(14)  Täiendavate veokulude all on mõeldud lisakulusid, mis on tekkinud kaupade veol asjaomase riigi piires. Mingil juhul ei tohi abi olla ekspordiabi, samuti ega tohi olla tegemist meetmega, millel on samaväärne mõju impordi koguselistele piirangutele EMP lepingu artikli 11 tähenduses.

14

(15)  179 792 – 22 844 = 156 948.

15

(16)  698 235 + 37 271 = 735 506.

16

(17)  209 593 – 37 271 = 172 322.

17

---

EFTA riikide alaline komitee

| 30.6.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 168/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 168/48

---

EFTA RIIKIDE ALALISE KOMITEE OTSUS

nr 5/2004/SC,

23. september 2004,

EMP finantsmehhanismi kulude jagamise põhimõtte kohta

EFTA RIIKIDE ALALINE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “EMP leping”,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Majanduspiirkonnas osalemist käsitlevat lepingut, edaspidi “EMP laienemisleping”,

võttes arvesse EMP laienemislepinguga EMP lepingusse lisatud EMP finantsmehhanismi käsitlevat protokolli 38a,

võttes arvesse Norra Kuningriigi ja Euroopa Ühenduse vahelist lepingut Norra finantsmehhanismi kohta aastateks 2004–2009,

võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 4. detsembri 2003. aasta otsust nr 4/2003/SC EMP finantsmehhanismi ajutise komitee loomise kohta,

võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 3. juuni 2004. aasta otsust nr 4/2004/SC finantsmehhanismi komitee loomise kohta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

EMP EFTA liikmesriikide osamaksed EMP finantsmehhanismi aastateks 2004–2009 määratakse kindlaks käesoleva otsuse lisa põhjal.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub viivitamatult.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP lisas.

Brüssel, 23. september 2004

Alalise komitee nimel

eesistuja

Kjartan JÓHANNSSON

peasekretär

William ROSSIER

---

LISA

EMP FINANTSMEHHANISMI KULUDE JAGAMISE TEHNILINE KIRJELDUS AASTATEKS 2004–2009

| 1. | EMP EFTA liikmesriikide sissemaksed EMP finantsmehhanismi rajanevad kolme viimase aasta sisemajanduse kogutoodangul (SKT), mille kohta andmed on esitatud. Iga EMP EFTA liikmesriigi osamaksed majandusaasta t kohta arvutatakse järgmise valemi alusel:
  Osamakse (t) = ((SKT(t-4)/SKTEFTA
  (t-4)) + (SKT(t-3)/SKTEFTA
  (t-3)) + (SKT(t-2)/SKTEFTA
  (t-2))) : 3 |
| --- | --- |

1.

EMP EFTA liikmesriikide sissemaksed EMP finantsmehhanismi rajanevad kolme viimase aasta sisemajanduse kogutoodangul (SKT), mille kohta andmed on esitatud. Iga EMP EFTA liikmesriigi osamaksed majandusaasta t kohta arvutatakse järgmise valemi alusel:

Osamakse (t) = ((SKT(t-4)/SKTEFTA
  (t-4)) + (SKT(t-3)/SKTEFTA
  (t-3)) + (SKT(t-2)/SKTEFTA
  (t-2))) : 3

| 2. | Valemis märgib SKTEFTA EMP EFTA liikmesriikide kogu SKTd, SKT aga kõnealuse EMP EFTA liikmesriigi SKTd. |
| --- | --- |

2.

Valemis märgib SKTEFTA EMP EFTA liikmesriikide kogu SKTd, SKT aga kõnealuse EMP EFTA liikmesriigi SKTd.

| 3. | Iga EMP EFTA liikmesriigi iga-aastane sissemakse finantsmehhanismi viie aasta jooksul vastab seega asjaomase riigi keskmisele SKT osale EMP EFTA liikmesriikide kolme viimase aasta kogu SKTs, mille kohta andmeid on esitatud. |
| --- | --- |

3.

Iga EMP EFTA liikmesriigi iga-aastane sissemakse finantsmehhanismi viie aasta jooksul vastab seega asjaomase riigi keskmisele SKT osale EMP EFTA liikmesriikide kolme viimase aasta kogu SKTs, mille kohta andmeid on esitatud.

| 4. | SKTd käsitlevad andmed edastab EMP EFTA liikmesriigi riiklik statistikaamet. |
| --- | --- |

4.

SKTd käsitlevad andmed edastab EMP EFTA liikmesriigi riiklik statistikaamet.

| 5. | Sissemaksed väljendatakse eurodes. |
| --- | --- |

5.

Sissemaksed väljendatakse eurodes.

| 6. | Liechtenstein ei kogu ametlikult SKT-andmeid, seetõttu jagatakse Šveitsi SKT Šveitsi elanike arvuga ja tulemus korrutatakse Liechtensteini elanike arvuga. |
| --- | --- |

6.

Liechtenstein ei kogu ametlikult SKT-andmeid, seetõttu jagatakse Šveitsi SKT Šveitsi elanike arvuga ja tulemus korrutatakse Liechtensteini elanike arvuga.

| 7. | SKT-andmed, millele teatud aasta t sissemaksed rajanevad, tuleb edastada sama aasta 1. veebruariks ja need peavad käsitlema aastaid t-4, t-3 ja t-2. |
| --- | --- |

7.

SKT-andmed, millele teatud aasta t sissemaksed rajanevad, tuleb edastada sama aasta 1. veebruariks ja need peavad käsitlema aastaid t-4, t-3 ja t-2.

---