----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1158/2005,

6. juuli 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1165/98 muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. juuli 2005.

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

----

(1)ELT C 158, 15.6.2004, lk 3.

(2)  Euroopa Parlamendi 22. veebruari 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsus.

(3)EÜT L 162, 5.6.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(4)EÜT L 86, 27.3.2001, lk 11.

(5)EÜT L 86, 27.3.2001, lk 18.

(6)EÜT L 92, 2.4.2001, lk 1.

(7)EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

----

LISA

(A) OSA

Määruse (EÜ) nr 1165/98 A lisa muudetakse järgmiselt:

Reguleerimisala

Jao a (“Reguleerimisala”) tekst asendatakse järgmisega:

“Käesolevat lisa kohaldatakse kõigi NACE jagudes C — E loetletud tegevusalade suhtes või kõigi CPA jagudes C — E loetletud toodete suhtes.”

Muutujate loend

Jao c (“Muutujate loend”) teksti muudetakse järgmiselt:

Vorm

Jao d (“Vorm”) tekst asendatakse järgmistega:

Vaatlusaeg

Jakku e (“Vaatlusaeg”) lisatakse järgmine muutuja:

Detailsusaste

Jao f (“Detailsusaste”) teksti muudetakse järgmiselt:

Andmete edastamise tähtajad

Jao g (“Andmete edastamise tähtajad”) teksti muudetakse järgmiselt:

Prooviuuringud

Jaost h (“Prooviuuringud”) jäetakse välja punktid 2 ja 3.

Esimene vaatlusperiood

Jakku i (“Esimene vaatlusperiood”) lisatakse järgmised punktid:

“Esimene vaatlusperiood, mille kohta tuleb edastada muutujad eraldi eurotsooni kuuluvate ja eurotsooni mittekuuluvate välisturgude kohta, on hiljemalt jaanuar 2005.

Esimene vaatlusperiood muutuja 340 puhul on hiljemalt jaanuar 2006, tingimusel et kasutatav võrdlusaasta ei ole hilisem kui 2005.”

Üleminekuperiood

Jakku j (“Üleminekuperiood”) lisatakse järgmised punktid:

(B) OSA

Määruse (EÜ) nr 1165/98 B lisa muudetakse järgmiselt:

Muutujate loend

Jao c (“Muutujate loend”) teksti muudetakse järgmiselt:

Vorm

Jao d (“Vorm”) tekst asendatakse järgmisega:

Vaatlusaeg

Jao e (“Vaatlusaeg”) tekst asendatakse järgmisega:

“Muutujate 110, 115 ja 116 suhtes kohaldatakse ühe kuu pikkust vaatlusaega. Kõigi käesolevas lisas loetletud muude muutujate suhtes kohaldatakse vähemalt ühe kvartali pikkust vaatlusaega.

Liikmesriigid, kelle NACE F jao kogulisandväärtus asjassepuutuval võrdlusaastal on alla 1 % ühenduse kogulisandväärtusest, peavad esitama kvartali pikkuse vaatlusajaga üksnes muutujad 110, 115 ja 116.”.

Detailsusaste

Jakku f (“Detailsusaste”) lisatakse järgmine punkt:

Andmete edastamise tähtajad

Jaos g (“Andmete edastamise tähtajad”) asendatakse muutujad 110, 115, 116 ja 210 järgmistega:

Prooviuuringud

Jaost h (“Prooviuuringud”) jäetakse välja punktid 1 ja 3.

Esimene vaatlusperiood

Jakku i (“Esimene vaatlusperiood”) lisatakse järgmine tekst:

“Esimene vaatlusperiood, mille kohta edastatakse muutujad 110, 115 ja 116 ühe kuu pikkuse vaatlusajaga, on hiljemalt jaanuar 2005.”.

Üleminekuperiood

Jakku j (“Üleminekuperiood”) lisatakse järgmised punktid:

(C) OSA

Käesolevaga muudetakse määruse (EÜ) nr 1165/98 C lisa järgmiselt:

Muutujate loend

Jakku c (“Muutujate loend”) lisatakse järgmine punkt:

Vorm

Jao d (“Vorm”) punktid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

Detailsusaste

Jao f (“Detailsusaste”) järgnevat teksti muudetakse järgmiselt:

Andmete edastamise tähtajad

Jao g (“Andmete edastamise tähtajad”) tekst asendatakse järgmisega:

Prooviuuringud

Jaost h (“Prooviuuringud”) jäetakse välja punktid 2 ja 4.

Üleminekuperiood

Jakku j (“Üleminekuperiood”) lisatakse järgmine punkt:

(D) OSA

Käesolevaga muudetakse määruse (EÜ) nr 1165/98 D lisa järgmiselt:

Muutujate loend

Jao c (“Muutujate loend”) teksti muudetakse järgmiselt:

Vorm

Jao d (“Vorm”) teksti muudetakse järgmiselt:

Vaatlusaeg

Jakku e (“Vaatlusaeg”) lisatakse järgmised lõigud:

“Liikmesriigid viivad läbi komisjoni algatatud ja liikmesriikidega konsulteerides kindlaks määratud uuringud. Võttes arvesse lühendatud vaatlusajast tulenevat kasu andmete kogumisega seotud kulutustele ja sellest tulenevalt ettevõtete koormusele, viiakse läbi uuringud, et hinnata käivet väljendavate muutujate (120) kvartalipikkuse vaatlusaja lühendamise võimalikkust ühe kuu pikkuseks vaatlusajaks.

Liikmesriigid esitavad komisjonile uuringute tulemuste aruande hiljemalt 11. augustiks 2007.

Toimides artiklis 18 sätestatud korras, otsustab komisjon hiljemalt 11. augustiks 2008, kas rakendada artikli 17 lõiget d seoses käivet väljendava muutuja koostamise sageduse muutmisega.”.

Detailsusaste

Jao f (“Detailsusaste”) teksti muudetakse järgmiselt:

Andmete edastamise tähtajad

Jao g (“Andmete edastamise tähtajad”) tekst asendatakse järgmisega:

“Muutujad edastatakse pärast vaatlusperioodi lõppemist järgmistel tähtaegadel:

Esimene vaatlusperiood

Jakku i (“Esimene vaatlusperiood”) lisatakse järgmine tekst:

“Esimene vaatlusperiood, mille kohta tuleb edastada tootjahinna muutuja 310, ei ole hilisem kui 2006. aasta esimene kvartal. Esimest vaatlusperioodi võib artiklis 18 sätestatud korras lubada erandina ühe aasta võrra edasi lükata tingimusel, et ei kohaldata hilisemat võrdlusaastat kui 2006.”

Üleminekuperiood

Jakku j (“Üleminekuperiood”) lisatakse järgmised lõigud:

“Muutuja 310 puhul võib artiklis 18 sätestatud korras lubada üleminekuperioodi, mis lõpeb hiljemalt 11. augustiks 2008. Täiendava üheaastase üleminekuperioodi võib artiklis 18 sätestatud korras lubada muutuja 310 rakendamiseks NACE jagude 63 ja 74 suhtes. Lisaks neile üleminekuperioodidele võib artiklis 18 sätestatud korras lubada täiendava üheaastase üleminekuperioodi liikmesriikidele, kus jaos a “Reguleerimisala” osutatud NACE tegevuste käive asjassepuutuval võrdlusaastal on väiksem kui 1 % ühenduse kogukäibest.

Artiklis 18 sätestatud korras võib muutujate 120 ja 210 andmete edastamise tähtaegade muutmiseks lubada üleminekuperioodi, mis lõpeb hiljemalt 11. augustiks 2006.”.

----

(1)EÜT L 86, 27.3.2001, lk 11.”

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1159/2005,

6. juuli 2005,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 156 esimest lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2236/95 artikli 5 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

“Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta otsuse nr 1336/97/EÜ üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta* (5) I lisas määratletud ühist huvi pakkuvate projektide puhul võib ühenduse poolt käesoleva määruse alusel antava abi kogusumma ulatuda 30 %ni investeeringute üldmaksumusest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. juuli 2005.

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

----

(1)ELT C 234, 30.9.2003, lk 23.

(2)  Euroopa Parlamendi 18. novembri 2003. aasta arvamus (ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 22), nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsus.

(3)EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 807/2004 (ELT L 143, 30.4.2004, lk 46).

(4)EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12. Otsust on muudetud otsusega nr 1376/2002/EÜ (EÜT L 200, 30.7.2002, lk 1).

(5)EÜT L 183, 11.7.1997, lk 12. Otsust on muudetud otsusega nr 1376/2002/EÜ (EÜT L 200, 30.7.2002, lk 1).”

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1160/2005,

6. juuli 2005,

millega muudetakse ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta 14. juunil 1985. aastal sõlmitud Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osas, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest vastutavate teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõike 1 punkti d,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1990. aasta Schengeni konventsiooni IV jaotisesse lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 102 A

1.   Olenemata artikli 92 lõikest 1, artikli 100 lõikest 1, artikli 101 lõigetest 1 ja 2, artikli 102 lõigetest 1, 4 ja 5 on nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivis 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (9) nimetatud liikmesriikide teenistustel, kes vastutavad sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmise eest, õigus juurdepääsule järgmistele Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele, kui selle ainus eesmärk on kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud:

Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, reguleeritakse iga liikmesriigi siseriikliku õigusega nende teenistuste juurdepääsu nendele andmetele.

2.   Lõikes 1 osutatud teenistustel, mis on riiklikud teenistused, on õigus vahetult otsida samas lõikes osutatud Schengeni infosüsteemi sisestatud andmeid.

Lõikes 1 nimetatud teenistustel, mis ei ole riiklikud teenistused, on õigus juurdepääsule samas lõikes nimetatud Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele ainult artikli 101 lõikes 1 osutatud asutuse vahendusel. Nimetatud asutusel on õigus vahetult otsida andmeid ja edastada need nimetatud teenistustele. Asjaomased liikmesriigid tagavad, et asjaomased teenistused ja nende töötajad on kohustatud austama neile asutuste poolt edastatud andmete lubatavale kasutamisele seatud mis tahes piiranguid.

3.   Artikli 100 lõiget 2 ei kohaldata otsingule, mis on tehtud kooskõlas käesoleva artikliga. Info edastamist lõikes 1 osutatud teenistustelt politsei- või kohtuorganitele Schengeni infosüsteemis tehtud otsingu tulemusena ilmnenud kuriteo kahtluse korral reguleeritakse siseriikliku õigusega.

4.   Nõukogu esitab igal aastal pärast arvamuse küsimist ühiselt järelvalveasutuselt, mis on moodustatud andmekaitse eeskirjade artikli 115 kohaselt, Euroopa Parlamendile aruande käesoleva artikli rakendamise kohta. See aruanne sisaldab informatsiooni ja statistikat käesoleva artikli sätete kasutamise ja selle rakendamisel saadud tulemuste kohta ning kajastab andmekaitse eeskirjade kohaldamist.

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Määrust hakatakse kohaldama 00. jaanuarist 2006.

3.   Nendes liikmesriikides, kus Schengeni acquis’ SISi käsitlevaid sätteid veel ei kohaldata, hakatakse käesolevat määrust kohaldama kuus kuud pärast kuupäeva, mil nimetatud sätted jõustuvad nende liikmesriikide jaoks, nagu on täpsustatud kohaldatava menetluse kohaselt selleks vastu võetud nõukogu otsuses.

4.   Käesoleva määruse sisu muutub Norra jaoks siduvaks 270 päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Olenemata Norra ja Islandi Schengeniga ühinemise lepingu (10) artikli 8 lõike 2 punktis c sätestatud teatamisnõuetest, peab Norra teatama nõukogule ja komisjonile enne lõikes 4 nimetatud kuupäeva, et põhiseadusest tulenevad nõuded käesoleva määruse sisu siduvaks muutmiseks on täidetud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. juuli 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

----

(1)ELT C 110, 30.4.2004, lk 1.

(2)  Euroopa Parlamendi 1. aprilli 2004. aasta arvamus (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 794), nõukogu 22. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C E 111, 11.5.2005, lk 19), Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. juuni 2005. aasta otsus.

(3)EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/127/EÜ (ELT L 10, 16.1.2004, lk 29).

(4)EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 871/2004 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 29).

(5)ELT L 389, 30.12.2004, lk 28.

(6)EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(7)EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

(8)ELT L 370, 17.12.2004, lk 78.

(9)EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/127/EÜ (ELT L 10, 16.1.2004, lk 29).”

(10)EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1161/2005,

6. juuli 2005,

muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesolev määrus sätestab ühise raamistiku liikmesriikide panuse kohta Euroopa muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamiseks institutsiooniliste sektorite kaupa.

Artikkel 2

Muude kontode kui rahastamiskontode institutsiooniliste sektorite kaupa koostatavate kvartaliandmete edastamine

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmed institutsiooniliste sektorite kaupa lisas ette nähtud korras, välja arvatud punktide P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 ja B.4G andmed, mida esialgu ei edastata.

2.   Ajakava punktidele P.1, P.2, D.42, D.43, D.44, D.45 ja B.4G vastavate andmete edastamise kohta ja mis tahes otsus nõuda lisas loetletud tehingute jaotust asjakohaste sektorite lõikes tuleb vastu võtta kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud korras. Sellist otsust ei tohi vastu võtta enne, kui komisjon on artikli 9 alusel andnud aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse rakendamisest.

3.   Lõikes 1 osutatud kvartaliandmed esitatakse komisjonile hiljemalt 90 kalendripäeva pärast selle kvartali lõppu, mille kohta need andmed käivad. Kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest tuleb lõikes 1 osutatud kvartaliandmed esitada komisjonile hiljemalt 95 kalendripäeva pärast selle kvartali lõppu, mille kohta need andmed käivad. Kõik eelmiste kvartalite andmetes tehtud parandused edastatakse samal ajal.

4.   Lõikes 3 määratletud edastamisaega võib muuta kõige rohkem viie päeva võrra artikli 8 lõikes 2 osutatud korras.

5.   Esimesed kvartaliandmed edastatakse 2005. aasta kolmanda kvartali kohta. Liikmesriigid esitavad need andmed hiljemalt 3. jaanuaril 2006. Nimetatud esmakordsel andmeedastusel edastatakse andmed eelnevate perioodide kohta alates 1999. aasta esimesest kvartalist.

Artikkel 3

Aruandluskohustus

1.   Kõik liikmesriigid edastavad lisas kirjeldatud andmed ülejäänu maailma (S.2) ja kogu valitsemissektori kohta (S.13). Liikmesriigid, mille sisemajanduse kogutoodang jooksevhindades on tavaliselt suurem kui 1 % ühenduse vastavast kogusummast, edastab lisas kirjeldatud andmed kõigi institutsiooniliste sektorite kohta.

2.   Komisjon määrab protsendi jooksevhindade põhjal arvutatud ühenduse sisemajanduse kogutoodangust, mille liikmesriigi sisemajanduse kogutoodang tavaliselt moodustab, nagu on määratletud lõikes 1, võttes aluseks liikmesriigi edastatud viimase kolme aasta aastaandmete aritmeetilise keskmise.

3.   Lõikes 1 osutatud osa (1 %) ühenduse kogusummast võib muuta artikli 8 lõikes 2 osutatud korras.

4.   Komisjon võib lubada erandeid käesolevast määrusest, kui siseriiklikke statistikasüsteeme tuleb oluliselt kohandada. Sellised erandid ei tohi kehtida kauem kui kolm aastat alates käesoleva määruse jõustumisest või alates artikli 8 lõikes 2 osutatud korras vastu võetud rakendusmeetmete jõustumisest.

Artikkel 4

Mõisted ja standardid

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse samu edastatavate andmete kohta kehtivaid standardeid, määratlusi, liigitusi ja arvepidamiseeskirju nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 2223/96 (edaspidi “ESA määrus”).

Artikkel 5

Teabeallikad ja ühtsuse nõuded

1.   Liikmesriigid koguvad käesoleva määruse alusel taotletavat statistilist informatsiooni, kasutades kõiki andmeallikaid, mida nad peavad asjakohasteks, pidades esmatähtsaks otseseid andmeid nagu näiteks halduslike allikate andmed või uuringuid ettevõtete ja majapidamiste kohta.

Kui selliseid otseseid andmeid, eelkõige artikli 2 lõike 5 alusel nõutavaid tagasiulatuvaid andmeid ei ole võimalik koguda, võib edastada võimalikult täpsed hinnangulised andmed.

2.   Liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaldamisel edastatavad andmed peavad olema kooskõlas valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmetega ja kogumajanduse kvartaalsete peamiste koondnäitajatega, mis edastatakse komisjonile ESA määruse andmete edastusprogrammi raames.

3.   Liikmesriikide poolt käesoleva määruse kohaldamisel edastatavad kvartaliandmed peavad olema vastavusse viidud vastavate aastaste andmetega, mis on edastatud ESA määruse andmete edastusprogrammi raames.

Artikkel 6

Kvaliteedistandardid ja -aruanded

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada edastatavate andmete kvaliteedi paranemine aja jooksul, nii et need vastaksid ühistele kvaliteedistandarditele, mis määratletakse artikli 8 lõikes 2 osutatud korras.

2.   Liikmesriigid annavad komisjonile esimesel andmete edastamise aastal kasutatud allikate, meetodite ja statistilise töötluse ajakohastatud kirjelduse.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni olulisematest edastatavaid andmeid mõjutavatest metoodika- või muudest muudatustest hiljemalt kolm kuud pärast nende muudatuste jõustumist.

Artikkel 7

Rakendusmeetmed

Rakendusmeetmed sätestatakse artikli 8 lõikes 2 osutatud korras. Selliste meetmete hulka kuuluvad:

Artikkel 8

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 osutatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 9

Aruanne rakendamise kohta

Viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle rakendamise kohta.

Eelkõige see aruanne:

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. juuli 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

----

(1)ELT C 42, 18.2.2004, lk 23.

(2)  Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2004. aasta arvamus (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 141), nõukogu 8. märtsi 2005. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(3)EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003. lk 1).

(4)EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(5)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(6)EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

(7)EÜT L 59, 6.3.1991, lk 19.

----

LISA

Andmete edastamine

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/32/EÜ,

6. juuli 2005,

mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Objekt ja kohaldamisala

1.   Käesolev direktiiv kehtestab raamistiku ETTde keskkonnasäästliku kavandamise nõuete (“ökodisaini nõuete”) sätestamiseks eesmärgiga tagada siseturul nimetatud toodete vaba liikumine.

2.   Käesolev direktiiv käsitleb nõudeid, mida peavad täitma rakendusmeetmete alla kuuluvad tooted, et neid tohiks turule viia ja/või kasutusele võtta. See aitab kaasa säästvale arengule, tõstes energiatõhusust ja keskkonnakaitse taset, ning parandab samas energiavarustuskindlust.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata inimeste ja kaupade veoks ettenähtud transpordivahenditele.

4.   Käesolevat direktiivi ja selle rakendusmeetmeid kohaldatakse, ilma et need piiraksid ühenduse jäätmekäitlus- ja kemikaalidealaseid õigusakte, sealhulgas ühenduse fluoreeritud kasvuhoonegaase käsitlevaid õigusakte.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 3

Turuleviimine ja/või kasutuselevõtt

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selleks, et ETTd viiakse turule ja/või võetakse kasutusele vaid siis, kui nad vastavad nende osas kohaldatavatele rakendusmeetmetele ja kannavad vastavalt artiklile 5 EÜ-vastavusmärgist.

2.   Liikmesriigid nimetavad turujärelevalve eest vastutavad asutused. Nad tagavad, et nimetatud asutused omaksid ja kasutaksid vajalikke volitusi, et võtta neile käesoleva direktiivi alusel pandud sobivad meetmed. Liikmesriigid määratlevad pädevate asutuste ülesanded, volitused ja töökorra; pädevad asutused on volitatud:

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni pidevalt turu järelevalve tulemustest; kui see on asjakohane, edastab komisjon nimetatud teabe teistele liikmesriikidele.

4.   Liikmesriigid tagavad, et tarbijatel ja teistel asjaosalistel on võimalus esitada pädevatele asutustele tähelepanekuid toodete vastavuse kohta.

Artikkel 4

Importija kohustused

Kui tootja asukoht ei ole ühenduses ja volitatud esindaja puudub, lasub importijal kohustus

Artikkel 5

Märgistamine ja vastavusdeklaratsioon

1.   Enne turuleviimist ja/või kasutuselevõttu tuleb rakendusmeetmega reguleeritud ETTle kinnitada EÜ-vastavusmärgis ja toote kohta tuleb väljastada vastavusdeklaratsioon, millega tootja või tema volitatud esindaja kinnitab, et ETT vastab kohaldatava rakendusmeetme kõigile asjakohastele sätetele.

2.   EÜ-vastavusmärgis koosneb tähtedest “CE” vastavalt III lisa näidisele.

3.   Vastavusdeklaratsioon peab sisaldama VI lisas nimetatud andmeid ja viitama asjakohasele rakendusmeetmele.

4.   ETTle ei tohi kinnitada märgiseid, mille tähenduse või kuju võib kasutaja ära vahetada EÜ-vastavusmärgise tähenduse või kujuga.

5.   Liikmesriigid võivad nõuda, et toote üleandmisel lõpptarbijale peavad andmed I lisa 2. osa kohaselt olema esitatud nende riigikeeles/-keeltes.

Liikmesriigid annavad loa ka nimetatud teabe esitamiseks ühenduse ühes või mitmes teises ametlikus keeles.

Punkti 1 kohaldamisel arvestavad liikmesriigid eelkõige:

Artikkel 6

Vaba liikumine

1.   Liikmesriigid ei tohi asjaomase kohaldatava rakendusmeetme raames enda territooriumil keelata, piirata ega takistada ETTde turuleviimist ja/või kasutuselevõttu, tuginedes I lisa 1. osas nimetatud ökodisaini parameetritele vastavatele ökodisaini nõuetele, mis on reguleeritud asjaomase rakendusmeetmega, kui tooted vastavad kõigile kohaldatava rakendusmeetme asjakohastele sätetele ja kannavad artiklis 5 nimetatud EÜ-vastavusmärgist.

2.   Liikmesriigid ei tohi I lisa 1. osas nimetatud ökodisaini parameetritele vastavatele ökodisaini nõuetele tuginedes keelata, piirata või takistada enda territooriumil artiklis 5 nimetatud EÜ-vastavusmärgist kandvate ETTde, mille suhtes kehtiv rakendusmeede näeb ette, et ökodisaini nõue pole vajalik, turuleviimist ja/või kasutuselevõttu.

3.   Liikmesriigid ei takista kohaldatava rakendusmeetme sätetele mittevastavate ETTde esitlemist messidel, näitustel, esitlustel ja analoogsetel üritustel, kui on olemas nähtav viide sellele, et nimetatud tooted viiakse turule ja/või võetakse kasutusele alles siis, kui vastavus on saavutatud.

Artikkel 7

Kaitseklausel

1.   Kui liikmesriik tuvastab, et artiklis 5 nimetatud EÜ-vastavusmärgisega tähistatud ETT ei täida nõuetekohasel kasutamisel kohaldatava rakendusmeetme kõiki asjakohaseid sätteid, siis on tootja või tema volitatud esindaja kohustatud viima ETT kohaldatava rakendusmeetme ja/või EÜ-vastavusmärgise sätetega vastavusse ja kõrvaldama õigusvastase olukorra asjaomase liikmesriigi juhiste alusel.

Kui on piisavalt tõendeid, et ETT võib olla mittevastav, võtab liikmesriik vajalikke meetmeid, milleks sõltuvalt mittevastavuse raskusest võib olla ETT turuleviimise keeld kuni vastavuse tuvastamiseni.

Kui mittevastavus jätkub, teeb liikmesriik otsuse, millega piiratakse või keelatakse vastava ETT turuleviimist ja/või kasutuselevõttu või tagab selle turult eemaldamise.

Keelamise või turult eemaldamise korral teavitatakse viivitamatult komisjoni ja liikmesriike.

2.   Liikmesriik peab põhjendama igat käesoleva direktiivi alusel vastu võetud otsust, millega keelatakse või piiratakse ETT turuleviimist ja/või kasutuselevõttu.

Nimetatud otsusest tuleb asjaomast osapoolt viivitamatult teavitada; samaaegselt tuleb talle teatada, missugused õiguskaitsevahendid vastavalt liikmesriigi õigusaktidele on tema käsutuses ja missuguse aja jooksul saab nimetatud õiguskaitsevahendeid kasutada.

3.   Liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamatult lõike 1 alusel tehtud otsusest, nimetab selle põhjused ja annab iseäranis teada, kas mittevastavuse puhul on tegemist ühega järgmistest juhtudest:

4.   Komisjon konsulteerib viivitamatult asjaomaste osapooltega ja võib kasutada sõltumatute tehniliste ekspertide abi.

Pärast konsulteerimist teavitab komisjon viivitamatult otsuse teinud liikmesriiki ja teisi liikmesriike oma seisukohast.

Kui komisjon ei pea otsust õigustatuks, teavitab ta sellest viivitamatult liikmesriike.

5.   Kui punkti 1 alusel tehtud otsuse aluseks on lünk harmoneeritud standardis, algatab komisjon viivitamatult artikli 10 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud menetluse. Ühtlasi teavitab komisjon artikli 19 lõikes 1 nimetatud komiteed.

6.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad põhjendatud juhtudel vajalikud meetmed konfidentsiaalsuse tagamiseks nimetatud menetluse raames saadud teabe osas.

7.   Liikmesriikide poolt käesoleva artikli alusel tehtud otsused avalikustatakse läbipaistval viisil.

8.   Komisjoni arvamused nende otsuste kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Vastavushindamine

1.   Enne rakendusmeetme alla kuuluva ETT turuleviimist ja/või sellise ETT kasutuselevõttu peab tootja või tema volitatud esindaja tagama, et teostatakse ETT vastavushindamine kooskõlas kohaldatava rakendusmeetme kõikide asjakohaste nõuetega.

2.   Vastavushindamise menetlused määratakse kindlaks rakendusmeetmetes ja peavad tootjal võimaldama valida IV lisas sätestatud sisemise kavandikontrolli ja V lisas sätestatud juhtimissüsteemi vahel. Põhjendatud juhtudel ja võrdeliselt tootest tuleneva riskiga valitakse vastavushindamise menetlus välja otsuses 93/465/EMÜ kirjeldatud asjakohaste moodulite hulgast.

Kui liikmesriigil on selgeid tõendeid ETT tõenäolise mittevastavuse kohta, peab nimetatud liikmesriik võimalikult kiiresti avaldama põhjendatud hindamisotsuse ETT vastavuse kohta, mille võib koostada pädev asutus, et vajaduse korral õigeaegselt parandusmeetmeid võtta.

Kui rakendusmeetme alla kuuluva ETT kavandas organisatsioon, kes on registreeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 761/2001 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemis (EMAS)) (25) sätetele ja kui registreeriti muu hulgas kavandustegevus, siis lähtutakse sellest, et nimetatud organisatsiooni juhtimissüsteem vastab käesoleva direktiivi V lisa nõuetele.

Kui rakendusmeetme alla kuuluva ETT kavandas organisatsioon, mis omab juhtimissüsteemi, mis hõlmab kavandustegevust, ja kui süsteemi rakendatakse vastavalt harmoneeritud standardile, millele on viidatud Euroopa Liidu Teatajas, siis lähtutakse sellest, et juhtimissüsteem vastab käesoleva direktiivi V lisa nõuetele.

3.   Pärast rakendusmeetme alla kuuluva ETT turuleviimist või kasutuselevõttu peab tootja või tema volitatud esindaja 10 aasta jooksul pärast selle ETT viimase eksemplari tootmist säilitama vastavushindamise dokumente ja tema poolt väljastatud vastavusdeklaratsioone ja esitama neid liikmesriikidele tutvumiseks.

Asjakohased dokumendid tuleb teha kättesaadavaks 10 päeva jooksul pärast liikmesriigi pädeva asutuse taotlust.

4.   Artiklis 5 nimetatud vastavushindamise dokumendid ja vastavusdeklaratsioon tuleb koostada ühes ühenduse ametlikest keeltest.

Artikkel 9

Vastavuseeldus

1.   Liikmesriigid käsitlevad ETTd, mis kannab artiklis 5 nimetatud EÜ-vastavusmärgist, kohaldatava rakendusmeetme asjakohastele sätetele vastavana.

2.   Kui ETT on valmistatud vastavalt harmoneeritud standardile, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, siis käsitlevad liikmesriigid toodet kõikidele nimetatud standarditega seotud kohaldatava rakendusmeetme nõuetele vastavana.

3.   Kui ETTle anti määruse (EÜ) nr 1980/2000 kohaselt ühenduse ökomärgis, siis käsitletakse toodet kohaldatava rakendusmeetme ökodisaini nõuetele vastavana, kuivõrd ökomärgis neid nõudeid täidab.

4.   Vastavuseelduse eesmärgil võib komisjon käesoleva direktiivi raames vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele otsustada, et teised ökomärgised täidavad samaväärseid tingimusi nagu ühenduse ökomärgis määruse (EÜ) nr 1980/2000 tähenduses. ETTd, millele on omistatud taolised teised ökomärgised, käsitletakse kohaldatava rakendusmeetme ökodisaini nõuetele vastavatena, kuivõrd asjaomane ökomärgis nimetatud nõudeid täidab.

Artikkel 10

Harmoneeritud standardid

1.   Liikmesriigid tagavad võimaluste piires asjakohaste meetmete võtmise, et konsulteerida harmoneeritud standardite väljatöötamise ja järelevalve käigus huvitatud isikutega siseriiklikul tasandil.

2.   Kui liikmesriik või komisjon on seisukohal, et harmoneeritud standard, mille rakendamisele tugineb kohaldatava rakendusmeetme konkreetsetele sätetele vastavuse eeldus, ei arvesta neid sätteid täielikult, teavitab asjaomane liikmesriik või komisjon sellest direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 kohaselt moodustatud alalist komiteed, tuues välja põhjused. Komitee esitab kiirendatud korras oma arvamuse.

3.   Nimetatud komitee arvamuse põhjal otsustab komisjon, kas viide asjaomasele standardile Euroopa Liidu Teatajas avaldada, mitte avaldada või avaldada piiranguga, kas jätta viide alles või see teatajast eemaldada.

4.   Komisjon teavitab sellest asjaomast Euroopa standardiorganit ja esitab vajadusel taotluse asjaomase harmoneeritud standardi ülevaatamiseks.

Artikkel 11

Nõuded komponentidele ja sõlmedele

Tootjaid või nende volitatud esindajaid, kes viivad komponendid ja sõlmed turule ja/või võtavad kasutusele, saab rakendusmeetmetega kohustada esitama rakendusmeetme alla kuuluva ETT tootjale olulisi andmeid asjaomaste komponentide või sõlmede materjali koostise ning energia, materjalide ja/või ressursside kulu kohta.

Artikkel 12

Halduskoostöö ja teabevahetus

1.   Liikmesriigid tagavad sobivate meetmete võtmise, et julgustada käesoleva direktiivi rakendamiseks pädevaid asutusi tegema koostööd ning üksteisele ja komisjonile teavet edastama eesmärgiga toetada direktiivi, eriti selle artikli 7 rakendamist.

Halduskoostööks ja teabevahetuseks tuleb võimaluste piires kasutada elektroonilisi suhtlusvahendeid, mille edendamiseks saab kasutada ühenduse asjaomaseid programme.

Liikmesriigid teatavad komisjonile asutuste nimed, kelle pädevuses on käesoleva direktiivi kohaldamine.

2.   Komisjoni ja liikmesriikide vahelise teabevahetuse täpse viisi ja struktuuri üle otsustatakse vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

3.   Komisjon võtab sobivad meetmed, et toetada käesolevas artiklis sätestatud liikmesriikide vahelist koostööd ja anda sellesse oma panus.

Artikkel 13

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

1.   Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja väga väikestele äriühingutele kasu toovate programmide kontekstis peab komisjon arvestama algatustega, mis aitavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja väga väikestel äriühingutel oma toodete kavandamisel kaasata keskkonnaaspekte, sealhulgas energiatõhusust.

2.   Liikmesriigid tagavad, eriti toetusvõrkude ja struktuuride tugevdamisega, et nad julgustavad väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja väga väikeseid äriühinguid rakendama keskkonnasõbralikku suhtumist juba toodete kavandamisel ja end kohandama tulevastele Euroopa õigusaktidele.

Artikkel 14

Tarbija teavitamine

Vastavalt kohaldatavale rakendusmeetmele peavad tootjad neile sobilikul viisil tagama, et ETT tarbijatele antakse:

Artikkel 15

Rakendusmeetmed

1.   Kui ETT vastab lõikes 2 toodud kriteeriumidele, kuulub see vastavalt lõikele 3 b rakendusmeetme või eneseregulatsiooni meetme alla. Rakendusmeetmete vastuvõtmisel peab komisjon toimima vastavalt artikli 19 lõikes 2 viidatud menetlusele.

2.   Lõikes 1 viidatud kriteeriumid on järgmised:

3.   Rakendusmeetme eelnõu koostamisel arvestab komisjon artikkel 19 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusi ning järgnevat:

4.   Rakendusmeetme eelnõu väljatöötamisel komisjon:

5.   Rakendusmeetmed peavad täitma kõiki järgmisi kriteeriume:

6.   Rakendusmeetmetega sätestatakse ökodisaini nõuded vastavalt I lisale ja/või II lisale.

Toote teatavatele keskkonnaaspektidele, mis omavad olulist keskkonnamõju, kehtestatakse eriomased ökodisaini nõuded.

Rakendusmeetmed võivad ka näha ette, et ökodisaini nõue pole vajalik mõningate I lisa 1. osas viidatud ökodisaini parameetrite puhul.

7.   Nõuded tuleb sõnastada selliselt, et turu järelevalveasutustele oleks tagatud võimalus kontrollida, kas ETT vastab rakendusmeetme nõuetele. Rakendusmeetmes tuleb täpsustada, kas kontrolli saaks teostada vahetult ETT või tehniliste dokumentide põhjal.

8.   Rakendusmeetmed peavad sisaldama VII lisas loetletud andmeid.

9.   Komisjoni poolt rakendusmeetmete väljatöötamisel kasutatud olulised uuringud ja analüüsid peavad olema üldsusele kättesaadavad, võttes eriti arvesse juurdepääsu ja kasutamise lihtsust huvitatud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

10.   Vajadusel tuleb koos rakendusmeetmega, mis sätestab ökodisaini nõuded, koostada suunised erinevate keskkonnaaspektide vahelise tasakaalu tagamiseks; need suunised peab komisjon vastu võtma artikli 19 lõike 2 kohaselt; need suunised katavad rakendusmeetmest puudutatud tootesektoris tegutsevate väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate eripära. Vajadusel ja vastavalt artikli 13 lõikele 1 võib komisjon koostada täiendavat erimaterjali, et muuta rakendamine väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele lihtsamaks.

Artikkel 16

Tööplaan

1.   Kooskõlas artiklis 15 sätestatud kriteeriumidega koostab komisjon, olles konsulteerinud artiklis 18 nimetatud nõuandefoorumiga, hiljemalt 6. juuliks 2007 tööplaani, mis tuleb teha üldsusele kättesaadavaks.

Tööplaan sisaldab järgneva kolme aasta jaoks tooterühmade mittetäieliku loetelu, mida käsitletakse rakendusmeetmete kehtestamisel esmatähtsatena.

Komisjon muudab tööplaani regulaarselt pärast konsulteerimist nõuandefoorumiga.

2.   Üleminekuperioodil, mille jooksul koostatakse esimene tööplaan vastavalt lõikele 1, võtab komisjon vastavalt artikli 19 lõikes 2 sätestatud menetlusele, täites artiklis 15 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud nõuandefoorumiga, vajadusel eelnevalt vastu:

Artikkel 17

Eneseregulatsioon

Käesoleva direktiivi kontekstis rakendusmeetme alternatiivina esitatud vabatahtlike kokkulepete või teiste eneseregulatsiooni meetmete kohta antakse hinnang vähemalt VIII lisa alusel.

Artikkel 18

Nõuandefoorum

Komisjon tagab, et ta jälgib oma tegevuses iga rakendusmeetme puhul liikmesriikide ja kõikide oluliste kõnealuse toote/tooterühmaga seotud huvitatud isikute, nagu tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, käsitöönduse, ametiühingute, hulgi- ja jaemüügiga tegelevate ettevõtjate, importijate, keskkonnakaitseorganisatsioonide ja tarbijarühmade esindajate tasakaalustatud kaasamist. Antud osapooled aitavad eelkõige kaasa rakendusmeetmete määratlemisele ja läbivaatamisele, kehtestatud turujärelevalvemehhanismide mõjususe uurimisele ja vabatahtlike kokkulepete ning teiste eneseregulatsiooni meetmete hindamisele. Nimetatud osapooled kohtuvad nõuandefoorumil. Komisjon määrab kindlaks nimetatud foorumi töökorra.

Artikkel 19

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, siis kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, arvestades selle artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud ajavahemikuks määratakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu töökorra.

Artikkel 20

Karistused

Liikmesriigid määravad kindlaks karistused käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise eest. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, võttes arvesse mittevastavuse ulatust ja ühenduse turule lastud nõuetele mittevastavate toodete arvu.

Artikkel 21

Muudatused

1.   Direktiivi 92/42/EMÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt:

2.   Direktiivi 96/57/EÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt.

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 9a

Käesolev direktiiv on rakendusmeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (27) artikli 15 tähenduses, mis käsitleb energiatõhusust kasutamise ajal vastavalt sellele direktiivile, ja seda võib direktiivi 2005/32/EÜ artikli 19 lõike 2 kohaselt muuta või kehtetuks tunnistada.

3.   Direktiivi 2000/55/EÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt.

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 9a

Käesolev direktiiv on rakendusmeede Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (28) artikli 15 tähenduses, mis käsitleb energiatõhusust kasutamise ajal vastavalt sellele direktiivile, ja seda võib direktiivi 2005/32/EÜ artikli 19 lõike 2 kohaselt muuta või kehtetuks tunnistada.

Artikkel 22

Kehtetuks tunnistamine

Direktiivid 78/170/EMÜ ja 86/594/EMÜ tunnistatakse kehtetuks. Liikmesriigid võivad edasi kohaldada kehtivaid siseriiklikke meetmeid, mis on vastu võetud direktiivi 86/594/EMÜ alusel, kuni antud toodete suhtes pole käesoleva direktiivi alusel vastu võetud rakendusmeetmeid.

Artikkel 23

Läbivaatamine

Hiljemalt 6. juuliks 2010 vaatab komisjon läbi direktiivi ning selle rakendusmeetmete tõhususe, samuti rakendusmeetmete läve, turu järelevalvemehhanismide ja võimalike käivitatud asjakohaste eneseregulatsioonimeetmete tõhususe, olles konsulteerinud artiklis 18 nimetatud aruandefoorumiga, ja esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule — kui see on asjakohane — ettepanekud direktiivi muutmiseks.

Artikkel 24

Konfidentsiaalsus

Artiklis 11 ja I lisa 2. osas nimetatud nõuded tootja ja/või volitatud esindaja poolt antava teabe kohta peavad vastama proportsionaalsuse põhimõttele ja arvestama majanduslikult tundliku teabe õiguspärase konfidentsiaalsuse põhjendatud vajadusega.

Artikkel 25

Rakendamine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 11. augustit 2007 .

Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viited käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 6. juuli 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

----

(1)ELT C 112, 30.4.2004, lk 25.

(2)  Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2004. aasta arvamus (ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 319), nõukogu 29. novembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 38 E, 15.2.2005, lk 45), Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2005. aasta seisukoht ja nõukogu 23. mai 2005. aasta otsus.

(3)EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

(4)EÜT L 220, 30.8.1993, lk 23.

(5)EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.

(6)EÜT C 141, 19.5.2000, lk 1.

(7)EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(8)EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

(9)EÜT L 332, 15.12.2001, lk 1.

(10)ELT L 37, 13.2.2003, lk 24. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2003/108/EÜ (ELT L 345, 31.12.2003, lk 106).

(11)ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

(12)EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/98/EÜ (ELT L 305, 1.10.2004, lk 63).

(13)EÜT L 167, 22.6.1992, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/8/EÜ (ELT L 52, 21.2.2004, lk 50).

(14)EÜT L 236, 18.9.1996, lk 36.

(15)EÜT L 279, 1.11.2000, lk 33.

(16)EÜT L 52, 23.2.1978, lk 32. Direktiivi on muudetud direktiiviga 82/885/EMÜ (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 19).

(17)EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15. Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).

(18)ELT L 1, 4.1.2003, lk 65.

(19)EÜT L 344, 6.12.1986, lk 24. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

(20)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(21)ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(22)EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(23)EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20. Direktiivi on muudetud direktiiviga 94/31/EÜ (EÜT L 168, 2.7.1994, lk 28).

(24)EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga (ELT L 236, 23.9.2003, lk 68).

(25)EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1.

(26)EÜT L 191, 22.7.2005, lk 29”

(27)EÜT L 191, 22.7.2005, lk 29”

(28)EÜT L 191, 22.7.2005, lk 29”

----

I LISA

Meetod üldiste ökodisaini nõuete sätestamiseks

(viidatud artiklis 15)

Üldised ökodisaini nõuded taotlevad ETT keskkonnatoime parandamist ja on eelkõige keskendunud toote olulistele keskkonnaaspektidele, sätestamata piirmäärasid. Käesolevas lisas toodud meetodit kohaldatakse, kui piirmäärade kehtestamine uuritavale tootegrupile ei ole asjakohane. Komisjon kehtestab artiklis 19 nimetatud komiteele esitatava rakendusmeetme eelnõu väljatöötamisel olulised keskkonnaaspektid, mis tuuakse üksikasjaliselt ära rakendusmeetmes.

Töötades välja rakendusmeetmed, millega kehtestatakse artikli 15 kohaselt üldised ökodisaini nõuded, määrab komisjon rakendusmeetme alla kuuluva ETT osas — kui see on asjakohane — kindlaks, millised 1. osas loetletud ökodisaini parameetrid, millised 2. osas nimetatud teabe edastamise nõuded ja millised 3. osas tootjale esitatavad nõuded asjaomase toote osas kehtivad.

1.osa ETTde ökodisaini parameetrid

2.osa Nõuded teabe esitamisele

Rakendusmeetmetes võib ette näha, et tootja peab esitama teabe, mis võib mõjutada ETT käsitlemist, kasutamist või ringlussevõttu teiste isikute kui tootja poolt. Nimetatud teabe hulka võib vajadusel kuuluda:

Võimaluse korral tuleks teave kanda tootele endale.

Selle teabe puhul tuleb arvestada kohustusi, mis tulenevad teistest ühenduse õigusaktidest nagu näiteks direktiivist 2002/96/EÜ.

3.osa Nõuded tootjale

----

(1)EÜT  196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/73/EÜ (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1).

(2)EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/26/EÜ (ELT L 146, 30.4.2004, lk 1).

----

II LISA

Meetod spetsiifiliste ökodisaini nõuete kehtestamiseks

(viidatud artiklis 15)

Spetsiifiliste ökodisaini nõuete eesmärgiks on parandada toote valitud keskkonnaaspekte. Nendega saab nõuda muu hulgas tarbimise vähendamist, näiteks teatud kindla ressursi tarbimise piiramist ETT elutsükli erinevatel etappidel (nt vee kasutamise piiramine kasutamisfaasis või teatud kindla materjali kasutamise piiramine tootmisel või minimaalse ringlussevõetava materjali koguse kasutamise nõude kehtestamine).

Töötades välja rakendusmeetmed, millega kehtestatakse artikli 15 kohaselt eriomased ökodisaininõuded, nimetab komisjon rakendusmeetme alla kuuluva ETT jaoks ökodisaini parameetrid vastavalt I lisa 1. osale ja sätestab nende nõuete ulatuse kooskõlas artikli 19 lõikes 2 nimetatud menetlusega:

----

III LISA

EÜ-vastavusmärgis

(viidatud artikli 5 lõikes 2)

EÜ-vastavusmärgis peab olema vähemalt 5 mm kõrgune. Selle suurendamisel või vähendamisel tuleb säilitada ülaltoodud pildil esitatud proportsioonid.

EÜ-vastavusmärgis tuleb kinnitada ETTle. Kui see pole võimalik, tuleb märgis kinnitada kas pakendile või kaubaveo saatedokumentidele.

----

IV LISA

Sisemine kavandi kontroll

(viidatud artiklis 8)

----

V LISA

Juhtimissüsteem vastavuse hindamiseks

(viidatud artiklis 8)

----

VI LISA

Vastavusdeklaratsioon

(viidatud artikli 5 lõikes 3)

EÜ vastavusdeklaratsioon peab sisaldama järgmisi andmeid:

----

VII LISA

Rakendusmeetmete sisu

(viidatud artikli 15 lõikes 8)

Rakendusmeetmes täpsustatakse eelkõige järgmist:

----

VIII LISA

Lisaks põhilisele õiguslikule nõudele, et eneseregulatsiooni algatused peavad olema vastavuses kõikide EÜ asutamislepingu sätetega (eriti siseturgu ja konkurentsi käsitlevate eeskirjadega) ja samuti ühenduse rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas mitmepoolsed kaubanduseeskirjad, käesoleva direktiivi raames võib rakendusmeetme alternatiivina eneseregulatsiooni algatuste sobivuse hindamisel lähtuda järgmisest mittetäielikust nimekirjast:

1.   Osalemise avatus

Eneseregulatsiooni algatused peavad olema avatud kolmandate riikide ettevõtjatele nii ettevalmistavas etapis kui ka rakendusetapis.

2.   Lisaväärtus

Eneseregulatsiooni algatused peavad läbi nende alla kuuluva ETT paranenud keskkonnaalase tulemuslikkuse tooma kaasa lisaväärtust (rohkem kui tavaline äritegevus).

3.   Representatiivsus

Eneseregulatsioonis osalev tööstus ja seotud ringkonnad peavad võimalikult väikeste eranditega esindama asjassepuutuva majandussektori suurt enamust. Hoolt kantakse konkurentsieeskirjadest kinni pidamise eest.

4.   Kvantifitseeritud ja astmelised eesmärgid

Sidusrühmade määratletud eesmärgid tuleb sõnastada selgelt ja ühemõtteliselt, alustades hästimääratletud alustest. Kui eneseregulatsiooni algatus hõlmab pikka ajavahemikku, siis võetakse kasutusele vahe-eesmärgid. Eesmärkide ja vahe-eesmärkide täitmist peab olema võimalik kontrollida taskukohasel ja usutaval viisil, kasutades selgeid ja usaldusväärseid näitajaid. Uurimisteave ja teaduslikud ning tehnoloogilised andmed peavad nende näitajate arendamisele kaasa aitama.

5.   Kodanikuühiskonna kaasamine

Läbipaistvuse tagamiseks tuleb eneseregulatsiooni algatused avaldada Interneti ja teiste elektroonilise teabe levitamise vahendite abil.

Sama kehtib vahe- ja lõpparuannete kohta. Eneseregulatsiooni algatuste kohta tuleb arvamust küsida sellistelt sidusrühmadelt, nagu liikmesriigid, tööstus, keskkonnaga tegelevad VVOd ja tarbijate ühendused.

6.   Seire ja aruandlus

Eneseregulatsiooni algatused peavad sisaldama hästikavandatud seiresüsteemi, kus on selgelt määratletud nii tööstuse kui sõltumatute kontrollijate kohustused. Eesmärkide saavutamist kutsutakse jälgima komisjoni talitused koostöös eneseregulatsiooni algatuse osapooltega.

Seire ja aruandluse kava peab olema detailne, läbipaistev ja objektiivne. Otsustamine, kas vabatahtliku kokkuleppe või mõne muu eneseregulatsiooni meetme eesmärgid on saavutatud, jääb komisjoni talituste ülesandeks, keda abistab artikkel 19 lõikes 1 viidatud komitee.

7.   Eneseregulatsiooni algatuse haldamise kulutasuvus.

Eneseregulatsiooni algatuste haldamise kulu ei tohi võrrelduna selle eesmärkide või teiste olemasolevate poliitiliste instrumentidega põhjustada ebaproportsionaalset halduskoormust.

8.   Säästvus

Eneseregulatsiooni algatused peavad vastama käesoleva direktiivi poliitilistele eesmärkidele, sealhulgas integreeritud lähenemisele ja olema kooskõlas säästva arengu majandusliku ning sotsiaalse mõõtmega. Kaasata tuleb tarbijate huvide kaitsmine (tervis, elukvaliteet ja majanduslikud huvid).

9.   Algatuse kooskõla

On tõenäoline, et eneseregulatsiooni algatused ei too kaasa oodatavaid tulemusi, kui teised asjaolud ning algatused — turu surve, maksud ja siseriiklikud õigusaktid saadavad osalejatele vastakaid signaale. Poliitika järjepidevus on selles osas esmatähtis ja seda tuleb algatuse mõjusust hinnates arvesse võtta.

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/33/EÜ,

6. juuli 2005,

millega muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ laevakütuste väävlisisalduse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 1999/32/EÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt.

Artikkel 2

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 11. augustiks 2006. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päevast Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 6. juuli 2005

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

J. STRAW

----

(1)ELT C 45 E, 25.2.2003, lk 277.

(2)ELT C 208, 3.9.2003, lk 27.

(3)  Euroopa Parlamendi 4. juuni 2003. aasta arvamus (ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 311), nõukogu 9. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 63 E, 15.3.2005, lk 26), Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 23. mai 2005. aasta otsus.

(4)EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

(5)EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(6)EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga (ELT L 236, 23.9.2003, lk 703).

(7)EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(8)EÜT L 336, 7.12.1988, lk 1.

(9)EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 415/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 10).

(10)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(11)EÜT L 301, 28.10.1982, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.”;

(12)EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(13)EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 415/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 10).

(14)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

----

LISA

“LISA

KREEKA LAEVAD

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

22. aprill 2005

millega luuakse Euroopa julgeolekualase teadustöö nõuandekogu

(2005/516/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut

ning arvestades järgmist:

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõuandekogu

Käesolevaga moodustatakse komisjoni juurde alates 1. juulist 2005 nõuandekogu nimetusega “Euroopa julgeolekualase teadustöö nõuandekogu” (EJTN).

Artikkel 2

Ülesanded

Komisjon võib EJTNiga konsulteerida kõigis küsimustes, mis on seotud EÜ teadusuuringute raamprogrammi alusel teostatava Euroopa julgeolekualase teadustöö programmi (EJTP) sisu ja elluviimisega.

EJTN teeb oma tööd, tundes täielikult Euroopa poliitika konteksti, eriti riikides tehtavaid uurimistöid, ja toetades Euroopa uurimistööde poliitika algatusi.

EJTN annab komisjonile soovitusi allpool nimetatud ja ka muudes valdkondades:

Kummagi EJTN rühma esimees, nagu on määratletud artikli 4 lõikes 1, võib teatada komisjonile, et oleks soovitav konsulteerida EJTNiga ka mõnes muus küsimuses.

Artikkel 3

EJTN liikmeskond — nimetamine

1.   Komisjon nimetab EJTN liikmed tippspetsialistide ja -strateegide hulgast, kes on eksperdid artiklis 2 nimetatud valdkondades.

2.   Liikmed nimetatakse isiklikult, asendusliikmeid ei määrata. Liikmed on teenistuses isiklikult ja nõustavad komisjoni välistest juhenditest sõltumata. Nad ei levita teavet, mis on saadud EJTN töö kaudu, kui komisjon peab sellist teavet konfidentsiaalseks.

3.   Liikmed määratakse tähtajaks, mis ei ole pikem kui käesoleva otsuse kehtivusaeg. Nad jäävad ametisse kuni nende asendamiseni või kuni nende ametiaja lõpuni.

4.   Komisjon võib määrata uued liikmed selliste liikmete allesjäänud ametiajaks, kes ei suuda EJTN tööle enam kaasa aidata, kes astuvad tagasi või kes ei täida käesoleva artikli lõike 2 või asutamislepingu artikli 287 tingimusi.

5.   Komisjon avaldab teavitamiseks EJTN liikmete nimekirja Euroopa Liidu Teataja C‐seerias; samas teatatakse ka hilisematest liikmeksmääramistest.

Artikkel 4

Ülesannete täitmine

1.   EJTN koosneb kahest rühmast:

2.   EJTN liikmed valivad kummalegi rühmale esimehe.

3.   Komisjoni nõusolekul võidakse moodustada ajutisi alarühmi üksikküsimuste uurimiseks; selliste alarühmade ülesanded määrab kindlaks kas üks EJTN rühm või mõlemad rühmad koos. Sellised alarühmad saadetakse pärast nende ülesannete täitmist laiali.

4.   Konkreetsete päevakorraküsimuste lahendamiseks võib komisjon kutsuda eksperte või vaatlejaid, sealhulgas pädevaid isikuid komisjoni talitustest, et need suunaksid EJTN tööd või osaleksid ajutiste alarühmade töös, kui seda peetakse kasulikuks või vajalikuks.

5.   EJTN rühmad kohtuvad tavaliselt komisjoni ruumides komisjoni määratud korras ja aegadel. Mõlemad EJTN rühmad võivad kasutada komisjoni sekretariaaditeenuseid. Nad võivad korraldada ühiskoosolekuid ühtse lähenemisviisi ja parema kooskõlastuse tagamiseks. Selliseid ühiskoosolekuid juhatavad EJTN rühmade esimehed koos.

6.   Komisjoni ettepaneku alusel kinnitavad EJTN rühmad oma kooskõlastatud volitused, sealhulgas kodukorra.

7.   Seatakse sisse piiratud juurdepääsuga intranet töödokumentide, kokkuvõtete, protokollide ja muude asjaomaste dokumentide vahetamiseks.

Artikkel 5

Kulud

EJTN tegevusega seotud liikmete ja valitud ekspertide reisikulud hüvitab komisjon vastavalt oma eeskirjadele. Liikmetele ja valitud ekspertidele nende osutatud teenuste eest hüvitust ei maksta.

Artikkel 6

Teabe avalikustamine

EJTN kodukorras tuuakse ära eeskirjad EJTN liikmetele teabe avalikustamise kohta.

Iga EJTN töös osalev isik hoidub avalikustamast teavet, mis on talle selle kaudu teatavaks saanud.

Artikkel 7

Kohaldamine

Käesolev otsus kehtib 31. detsembrini 2006.

Brüssel, 22. aprill 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

----

(1)  KOM(2004) 590 lõplik.

(2)EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/94/EÜ, Euratom (ELT L 31, 4.2.2005, lk 66).

(3)  KOM(2004) 72 lõplik.

----