# Uradni list L 261/7. o

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 261 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 487. oktober 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 261

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 487. oktober 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1631/2005 z dne 3. oktobra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz triklorizocianurne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1632/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1633/2005 z dne 6. oktobra 2005 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1591/2005 | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1634/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 8. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005 | 17 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1635/2005 z dne 6. oktobra 2005 o prepovedi ribolova na atlantski sled v podrazdelkih 22–24 s plovili, ki plujejo pod poljsko zastavo | 18 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1636/2005 z dne 6. oktobra 2005 o sedmi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) | 20 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1637/2005 z dne 6. oktobra 2005 o izdaji izvoznih dovoljenj v vinskem sektorju | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1638/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 23 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1639/2005 z dne 6. oktobra 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005 | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1640/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005 | 26 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1641/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005 | 27 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 1631/2005 z dne 3. oktobra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz triklorizocianurne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike

1

Uredba Komisije (ES) št. 1632/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

13

Uredba Komisije (ES) št. 1633/2005 z dne 6. oktobra 2005 o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1591/2005

15

Uredba Komisije (ES) št. 1634/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 8. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

17

*

Uredba Komisije (ES) št. 1635/2005 z dne 6. oktobra 2005 o prepovedi ribolova na atlantski sled v podrazdelkih 22–24 s plovili, ki plujejo pod poljsko zastavo

18

*

Uredba Komisije (ES) št. 1636/2005 z dne 6. oktobra 2005 o sedmi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

20

Uredba Komisije (ES) št. 1637/2005 z dne 6. oktobra 2005 o izdaji izvoznih dovoljenj v vinskem sektorju

22

Uredba Komisije (ES) št. 1638/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

23

Uredba Komisije (ES) št. 1639/2005 z dne 6. oktobra 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

25

Uredba Komisije (ES) št. 1640/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005

26

Uredba Komisije (ES) št. 1641/2005 z dne 6. oktobra 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

27

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 3. oktobra 2005 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij | 28 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 3. oktobra 2005 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij

28

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Skupno stališče Sveta 2005/689/SZVP z dne 6. oktobra 2005 o podaljšanju veljavnosti Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) | 29 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Skupno stališče Sveta 2005/689/SZVP z dne 6. oktobra 2005 o podaljšanju veljavnosti Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

29

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1631/2005

z dne 3. oktobra 2005

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz triklorizocianurne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   ZAČASNI UKREPI

| (1) | 7. aprila 2005 je Komisija z Uredbo (ES) št. 538/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz triklorizocianurne kisline („TCCA“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Združenih držav Amerike („ZDA“) („zadevnih držav“). |
| --- | --- |

(1)

7. aprila 2005 je Komisija z Uredbo (ES) št. 538/2005 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz triklorizocianurne kisline („TCCA“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Združenih držav Amerike („ZDA“) („zadevnih držav“).

| (2) | Treba je opozoriti, da je preiskava dampinga, ki zadeva LRK, zajela obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („OP-LRK“) in da je preiskava dampinga, ki zadeva ZDA, zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („OP-ZDA“). |
| --- | --- |

(2)

Treba je opozoriti, da je preiskava dampinga, ki zadeva LRK, zajela obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („OP-LRK“) in da je preiskava dampinga, ki zadeva ZDA, zajela obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („OP-ZDA“).

| (3) | Za obe preiskavi je proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, zajelo obdobje od 1. januarja 2000 do konca zadevnega obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(3)

Za obe preiskavi je proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, zajelo obdobje od 1. januarja 2000 do konca zadevnega obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   NAKNADNI POSTOPEK

| (4) | Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz TCCA iz zadevnih držav so vse stranke prejele obvestilo o razkritih dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila začasna uredba. Vsem strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem lahko podajo stališča glede teh razkritij. |
| --- | --- |

(4)

Po uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz TCCA iz zadevnih držav so vse stranke prejele obvestilo o razkritih dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila začasna uredba. Vsem strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem lahko podajo stališča glede teh razkritij.

| (5) | Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Tem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh podatkov, za katere je menila, da so potrebni za njene dokončne ugotovitve. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Tem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh podatkov, za katere je menila, da so potrebni za njene dokončne ugotovitve.

| (6) | Službe Komisije so razkrile tudi vsa bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih so nameravale priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Zainteresiranim strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem so lahko podale svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(6)

Službe Komisije so razkrile tudi vsa bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih so nameravale priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve in dokončnega pobiranja zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Zainteresiranim strankam je bilo odobreno obdobje, v katerem so lahko podale svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

| (7) | Treba je opozoriti, da je bil v uvodni izjavi (19) začasne uredbe zadevni izdelek opredeljen kot TCCA in njeni pripravki s poreklom v zadevnih državah. Mednarodno nezaščiteno ime (INN) triklorizocianurne kisline je tudi „symclosene“. TCCA je običajno uvrščena pod oznaki KN ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20. |
| --- | --- |

(7)

Treba je opozoriti, da je bil v uvodni izjavi (19) začasne uredbe zadevni izdelek opredeljen kot TCCA in njeni pripravki s poreklom v zadevnih državah. Mednarodno nezaščiteno ime (INN) triklorizocianurne kisline je tudi „symclosene“. TCCA je običajno uvrščena pod oznaki KN ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20.

| (8) | Treba je tudi opozoriti, da je bilo ugotovljeno, kot je določeno v uvodnih izjavah (22) in (23) začasne uredbe, da sta bila zadevni izdelek in TCCA, proizvedena in prodana na domačih trgih zadevnih držav in primerljive države podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe, ker ni bilo ugotovljenih razlik v osnovnih fizikalnih in kemijskih lastnostih in uporabi različnih vrst TCCA. |
| --- | --- |

(8)

Treba je tudi opozoriti, da je bilo ugotovljeno, kot je določeno v uvodnih izjavah (22) in (23) začasne uredbe, da sta bila zadevni izdelek in TCCA, proizvedena in prodana na domačih trgih zadevnih držav in primerljive države podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe, ker ni bilo ugotovljenih razlik v osnovnih fizikalnih in kemijskih lastnostih in uporabi različnih vrst TCCA.

| (9) | En predelovalec je ponovno vložil zahtevek, ki ga je že vložil v začetni fazi glede tega, da bi morala biti iz obsega preiskave izključena mešanica TCCA. Predelovalec je trdil, da je bil v pritožbi zadevni izdelek opredeljen le kot čista TCCA in da je bil ta obseg opredelitve izdelka nepravilno razširjen na mešanico TCCA. Vendar je treba opozoriti, da se pritožba ne sklicuje niti na mešanico niti na čisti izdelek. Opozoriti je treba tudi, da je zadevni izdelek opredeljen glede na osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter končne uporabe in lahko obsega več vrst, ki imajo enake osnovne lastnosti. V tem primeru je bilo tako za tablete iz mešanice kot za čiste tablete ugotovljeno, da so izpolnjevale pogoje. Zadevni izdelek v teh postopkih, kakor je navedeno v obvestilu o začetku za oba primera, je triklorizocianurna kislina in njeni pripravki, to pomeni, da so vse vrste zadevnega izdelka, ki imajo iste osnovne lastnosti, zajete v te postopke. Zato ne moremo reči, da morajo biti tablete iz mešanice izključene iz opredelitve izdelka niti da je bila opredelitev razširjena. Na podlagi tega je bil zahtevek zavrnjen in sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (24) začasne uredbe se potrdijo. |
| --- | --- |

(9)

En predelovalec je ponovno vložil zahtevek, ki ga je že vložil v začetni fazi glede tega, da bi morala biti iz obsega preiskave izključena mešanica TCCA. Predelovalec je trdil, da je bil v pritožbi zadevni izdelek opredeljen le kot čista TCCA in da je bil ta obseg opredelitve izdelka nepravilno razširjen na mešanico TCCA. Vendar je treba opozoriti, da se pritožba ne sklicuje niti na mešanico niti na čisti izdelek. Opozoriti je treba tudi, da je zadevni izdelek opredeljen glede na osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter končne uporabe in lahko obsega več vrst, ki imajo enake osnovne lastnosti. V tem primeru je bilo tako za tablete iz mešanice kot za čiste tablete ugotovljeno, da so izpolnjevale pogoje. Zadevni izdelek v teh postopkih, kakor je navedeno v obvestilu o začetku za oba primera, je triklorizocianurna kislina in njeni pripravki, to pomeni, da so vse vrste zadevnega izdelka, ki imajo iste osnovne lastnosti, zajete v te postopke. Zato ne moremo reči, da morajo biti tablete iz mešanice izključene iz opredelitve izdelka niti da je bila opredelitev razširjena. Na podlagi tega je bil zahtevek zavrnjen in sklepne ugotovitve iz uvodne izjave (24) začasne uredbe se potrdijo.

C.   DAMPING

1.   SPLOŠNA METODOLOGIJA

1.1   NORMALNA VREDNOST

| (10) | Ker ni nobenih pripomb glede metodologije, uporabljene pri izračunu normalne vrednosti, se potrdi uporabljena metodologija, kot je določeno v uvodnih izjavah (26) do (33) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Ker ni nobenih pripomb glede metodologije, uporabljene pri izračunu normalne vrednosti, se potrdi uporabljena metodologija, kot je določeno v uvodnih izjavah (26) do (33) začasne uredbe.

1.2   IZVOZNA CENA

| (11) | Ker ni nobenih pripomb glede metodologije, uporabljene pri izračunu izvozne cene, se potrdi uporabljena metodologija, kot je določeno v uvodni izjavi (34) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni nobenih pripomb glede metodologije, uporabljene pri izračunu izvozne cene, se potrdi uporabljena metodologija, kot je določeno v uvodni izjavi (34) začasne uredbe.

1.3   PRIMERJAVA

| (12) | Ker ni nobenih pripomb glede uporabljene metodologije pri primerjavi normalne vrednosti in izvozne cene, se potrdi uporabljena metodologija, kot je določeno v uvodni izjavi (35) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Ker ni nobenih pripomb glede uporabljene metodologije pri primerjavi normalne vrednosti in izvozne cene, se potrdi uporabljena metodologija, kot je določeno v uvodni izjavi (35) začasne uredbe.

1.4   STOPNJA DAMPINGA ZA LRK

| (13) | V začasni uredbi dvema sodelujočima proizvajalcema v LRK ni bila odobrena niti tržno gospodarska obravnava („TGO“) niti individualna obravnava („IO“) (glej uvodni izjavi (44) in (66)). Stopnje dampinga za ta dva proizvajalca izvoznika so bile začasno izračunane kot tehtano povprečje njunih zadevnih individualnih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(13)

V začasni uredbi dvema sodelujočima proizvajalcema v LRK ni bila odobrena niti tržno gospodarska obravnava („TGO“) niti individualna obravnava („IO“) (glej uvodni izjavi (44) in (66)). Stopnje dampinga za ta dva proizvajalca izvoznika so bile začasno izračunane kot tehtano povprečje njunih zadevnih individualnih stopenj dampinga.

| (14) | Za ti dve družbi sta bili pomotoma določeni ločena stopnja dampinga in individualna dajatev, kar je v nasprotju s členom 9(5) osnovne uredbe in ustaljeno prakso institucij. Zato je treba to popraviti na dokončno stopnjo, za obe družbi pa mora veljati dajatev na ravni države. |
| --- | --- |

(14)

Za ti dve družbi sta bili pomotoma določeni ločena stopnja dampinga in individualna dajatev, kar je v nasprotju s členom 9(5) osnovne uredbe in ustaljeno prakso institucij. Zato je treba to popraviti na dokončno stopnjo, za obe družbi pa mora veljati dajatev na ravni države.

| (15) | Zato je bilo treba za dokončne ukrepe in glede na dejstvo, da sta bili ti dve družbi še vedno brez dvoma pod znatnim državnim vplivom, upoštevati njune podatke pri izračunu stopnje dampinga na ravni države. Ker je bila stopnja sodelovanja nizka, je bila stopnja dampinga na ravni države tako določena kot tehtano povprečje naslednjih vrednosti:






  (i) | tehtano povprečje stopenj dampinga, ugotovljenega za ta dva proizvajalca izvoznika v skladu z metodologijo, pojasnjeno v uvodni izjavi (38) začasne uredbe; in |
| --- | --- | --- |

(15)

Zato je bilo treba za dokončne ukrepe in glede na dejstvo, da sta bili ti dve družbi še vedno brez dvoma pod znatnim državnim vplivom, upoštevati njune podatke pri izračunu stopnje dampinga na ravni države. Ker je bila stopnja sodelovanja nizka, je bila stopnja dampinga na ravni države tako določena kot tehtano povprečje naslednjih vrednosti:

(i)

tehtano povprečje stopenj dampinga, ugotovljenega za ta dva proizvajalca izvoznika v skladu z metodologijo, pojasnjeno v uvodni izjavi (38) začasne uredbe; in

| (ii) | stopnje dampinga, ugotovljene za reprezentativno vrsto zadevnega izdelka z največjo stopnjo dampinga za oba zadevna izvoznika. |
| --- | --- |

(ii)

stopnje dampinga, ugotovljene za reprezentativno vrsto zadevnega izdelka z največjo stopnjo dampinga za oba zadevna izvoznika.

2.   LJUDSKA REPUBLIKA KITAJSKA („LRK“)

2.1   TGO

| (16) | Ker ni nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede določitve TGO, kot je določeno v uvodnih izjavah (40) do (63) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Ker ni nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede določitve TGO, kot je določeno v uvodnih izjavah (40) do (63) začasne uredbe.

2.2   IO

| (17) | Ker ni nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede določitve IO, kot je določeno v uvodnih izjavah (64) do (67) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Ker ni nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede določitve IO, kot je določeno v uvodnih izjavah (64) do (67) začasne uredbe.

2.3   NORMALNA VREDNOST

2.3.1   Določitev normalne vrednosti za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim ni bila odobrena TGO

(a)   Primerljiva država

| (18) | Ker ni bilo nobenih pripomb glede izbire primerljive države, se potrdi izbor, kot je določeno v uvodnih izjavah (68) do (74) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Ker ni bilo nobenih pripomb glede izbire primerljive države, se potrdi izbor, kot je določeno v uvodnih izjavah (68) do (74) začasne uredbe.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (19) | Ker ni nobenih pripomb glede normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren TGO, se potrdijo ugotovitve, kot je določeno v uvodni izjavi (75) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Ker ni nobenih pripomb glede normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren TGO, se potrdijo ugotovitve, kot je določeno v uvodni izjavi (75) začasne uredbe.

2.3.2   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena TGO

| (20) | Številni izvozniki so trdili, da pri izračunu normalne vrednosti nekatera nadomestila niso bila dovolj upoštevana. Izvozniki so trdili, da so bili nekateri stroški (npr. stroški prevoza in pakiranja) vključeni v konstruirano normalno vrednost, vendar pa bi morali biti ti stroški odšteti kot nadomestila, tako kot v primeru normalne vrednosti, ki je temeljila na domači ceni. |
| --- | --- |

(20)

Številni izvozniki so trdili, da pri izračunu normalne vrednosti nekatera nadomestila niso bila dovolj upoštevana. Izvozniki so trdili, da so bili nekateri stroški (npr. stroški prevoza in pakiranja) vključeni v konstruirano normalno vrednost, vendar pa bi morali biti ti stroški odšteti kot nadomestila, tako kot v primeru normalne vrednosti, ki je temeljila na domači ceni.

| (21) | Ti izvozniki so tudi trdili, da bi morali biti za tiste vrste zadevnega izdelka, za katere bi se morala konstruirana normalna vrednost uporabiti za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA“), ki so nastali na domačem trgu. |
| --- | --- |

(21)

Ti izvozniki so tudi trdili, da bi morali biti za tiste vrste zadevnega izdelka, za katere bi se morala konstruirana normalna vrednost uporabiti za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA“), ki so nastali na domačem trgu.

| (22) | Trdili so tudi, da mora biti veljavna stopnja dobička tista stopnja, ki je ustvarjena na domačih trgih pri običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(22)

Trdili so tudi, da mora biti veljavna stopnja dobička tista stopnja, ki je ustvarjena na domačih trgih pri običajnem poteku trgovine.

| (23) | Glede na analize zahtevkov se je zdelo primerno prilagoditi normalno vrednost, če ti zahtevki za prilagoditev res zadevajo stroške prevoza in pakiranja, ki so bili vključeni v konstruirano normalno vrednost, kot je bila začasno določena. Poleg tega je bila normalna vrednost sedaj izračunana upoštevajoč PSA stroške, ki so nastali na domačem trgu in uporabljena stopnja dobička je bila prilagojena tako, da odraža stopnjo dobička, pridobljenega pri običajnem poteku trgovine na domačem trgu. Normalna vrednost je bila popravljena navzdol, zato da odraža te spremembe. |
| --- | --- |

(23)

Glede na analize zahtevkov se je zdelo primerno prilagoditi normalno vrednost, če ti zahtevki za prilagoditev res zadevajo stroške prevoza in pakiranja, ki so bili vključeni v konstruirano normalno vrednost, kot je bila začasno določena. Poleg tega je bila normalna vrednost sedaj izračunana upoštevajoč PSA stroške, ki so nastali na domačem trgu in uporabljena stopnja dobička je bila prilagojena tako, da odraža stopnjo dobička, pridobljenega pri običajnem poteku trgovine na domačem trgu. Normalna vrednost je bila popravljena navzdol, zato da odraža te spremembe.

2.4   IZVOZNE CENE

| (24) | Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede izvoznih cen, kot je določeno v uvodnih izjavah (79) in (80) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede izvoznih cen, kot je določeno v uvodnih izjavah (79) in (80) začasne uredbe.

2.5   PRIMERJAVA

| (25) | Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, kot je določeno v uvodni izjavi (81) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Ker ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, kot je določeno v uvodni izjavi (81) začasne uredbe.

2.6   STOPNJA DAMPINGA

2.6.1   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki sta jim bila odobrena TGO/IO

| (26) | Ker ni bilo nobenih pripomb, razen za prilagoditve normalne vrednosti, kot je podrobno določeno v uvodnih izjavah (20) do (23), se potrdi metodologija, kot je določena v uvodnih izjavah (82) in (83) začasne uredbe. Nove stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na mejah Skupnosti, so sedaj naslednje:






  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % |
| --- | --- | --- |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % |

(26)

Ker ni bilo nobenih pripomb, razen za prilagoditve normalne vrednosti, kot je podrobno določeno v uvodnih izjavah (20) do (23), se potrdi metodologija, kot je določena v uvodnih izjavah (82) in (83) začasne uredbe. Nove stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na mejah Skupnosti, so sedaj naslednje:

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

2.6.2   Za vse ostale proizvajalce izvoznike

| (27) | Nove stopnje dampinga na ravni države, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, spremenjene kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (13) do (15), so sedaj naslednje:






  Vse druge družbe | 42,6 %. |
| --- | --- | --- |

(27)

Nove stopnje dampinga na ravni države, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, spremenjene kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (13) do (15), so sedaj naslednje:

Vse druge družbe

42,6 %.

3.   ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE

3.1   NORMALNA VREDNOST

| (28) | Ker ni bilo pripomb o določitvi normalne vrednosti, razen vprašanja glede primerjave, ki vpliva na stopnjo normalne vrednosti za enega proizvajalca izvoznika in je opisano v nadaljevanju, se potrdijo začasne ugotovitve glede metode določanja normalne vrednosti, kot je določeno v uvodni izjavi (92) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Ker ni bilo pripomb o določitvi normalne vrednosti, razen vprašanja glede primerjave, ki vpliva na stopnjo normalne vrednosti za enega proizvajalca izvoznika in je opisano v nadaljevanju, se potrdijo začasne ugotovitve glede metode določanja normalne vrednosti, kot je določeno v uvodni izjavi (92) začasne uredbe.

3.2   IZVOZNA CENA

| (29) | En proizvajalec izvoznik je izpodbijal dejstvo, da so bili vsi PSA stroški in dobiček, ki ga je ustvaril njegov povezan uvoznik v Skupnosti, v celoti odšteti od cene pri nadaljnji prodaji, da se doseže zanesljiva izvozna cena. Trdil je, da je treba takšne odbitke razporediti po dejavnostih družbe tako v ZDA kot v Skupnosti. |
| --- | --- |

(29)

En proizvajalec izvoznik je izpodbijal dejstvo, da so bili vsi PSA stroški in dobiček, ki ga je ustvaril njegov povezan uvoznik v Skupnosti, v celoti odšteti od cene pri nadaljnji prodaji, da se doseže zanesljiva izvozna cena. Trdil je, da je treba takšne odbitke razporediti po dejavnostih družbe tako v ZDA kot v Skupnosti.

| (30) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da je treba v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe odbiti vse stroške, vključno s PSA stroški, ki so nastali med uvažanjem in nadaljnjo prodajo povezanega uvoznika, skupaj z razumnim dobičkom. Odbitki so bili izračunani na podlagi dejansko preverjenih podatkov uvoznika. Ker so stroški, ki jih je želel izvoznik razporediti na dejavnosti v ZDA, v resnici nastali v Skupnosti, je bilo treba zahtevek zavrniti. |
| --- | --- |

(30)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da je treba v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe odbiti vse stroške, vključno s PSA stroški, ki so nastali med uvažanjem in nadaljnjo prodajo povezanega uvoznika, skupaj z razumnim dobičkom. Odbitki so bili izračunani na podlagi dejansko preverjenih podatkov uvoznika. Ker so stroški, ki jih je želel izvoznik razporediti na dejavnosti v ZDA, v resnici nastali v Skupnosti, je bilo treba zahtevek zavrniti.

3.3   PRIMERJAVA

| (31) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija napačno primerjala za izvoz namenjene izdelke v razsutem stanju franko tovarna s končnimi izdelki, namenjenimi za domačo maloprodajo. |
| --- | --- |

(31)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da je Komisija napačno primerjala za izvoz namenjene izdelke v razsutem stanju franko tovarna s končnimi izdelki, namenjenimi za domačo maloprodajo.

| (32) | V zvezi s tem je treba opomniti, da je bila od začetka postopka primerjava narejena med izdelkom v razsutem stanju, prodanim na domačem trgu v ZDA, in izdelkom v razsutem stanju, uvoženim v Skupnost, čeprav je bil slednji ponujen kot končni izdelek v obliki tablet, ko je bil prodan prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti. Ta pristop je temeljil na ugotovitvi, da se TCCA v glavnem uvaža v Skupnost v razsutem stanju in se ponovno obdela v Skupnosti. |
| --- | --- |

(32)

V zvezi s tem je treba opomniti, da je bila od začetka postopka primerjava narejena med izdelkom v razsutem stanju, prodanim na domačem trgu v ZDA, in izdelkom v razsutem stanju, uvoženim v Skupnost, čeprav je bil slednji ponujen kot končni izdelek v obliki tablet, ko je bil prodan prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti. Ta pristop je temeljil na ugotovitvi, da se TCCA v glavnem uvaža v Skupnost v razsutem stanju in se ponovno obdela v Skupnosti.

| (33) | Vendar je treba priznati, da med opravljanem primerjave nekatere pomembne prilagoditve v zvezi dokončanjem izdelka v začetni fazi niso bile izvedene. Zato je bila normalna vrednost prilagojena tako, da je bil od stroškov proizvodnje v ZDA odštet del, ki ustreza dokončanju izdelka, prodanega na domačem trgu ZDA. Proizvodni stroški oddelka ameriškega proizvajalca izvoznika, kjer se je ta dejavnost odvijala, so bili odšteti od normalne vrednosti v skladu z odbitkom od cene stroškov za nadaljnjo prodajo v Skupnosti, povezanih z isto dejavnostjo, ki jo praviloma opravljajo proizvajalci ali „toller“. |
| --- | --- |

(33)

Vendar je treba priznati, da med opravljanem primerjave nekatere pomembne prilagoditve v zvezi dokončanjem izdelka v začetni fazi niso bile izvedene. Zato je bila normalna vrednost prilagojena tako, da je bil od stroškov proizvodnje v ZDA odštet del, ki ustreza dokončanju izdelka, prodanega na domačem trgu ZDA. Proizvodni stroški oddelka ameriškega proizvajalca izvoznika, kjer se je ta dejavnost odvijala, so bili odšteti od normalne vrednosti v skladu z odbitkom od cene stroškov za nadaljnjo prodajo v Skupnosti, povezanih z isto dejavnostjo, ki jo praviloma opravljajo proizvajalci ali „toller“.

| (34) | Trdil je tudi, da bi zgoraj opisani pristop „izdelka v razsutem stanju“ zahteval tudi izključitev režijskih stroškov (PSA stroški) pri določitvi normalne vrednosti na domačem trgu, saj ti režijski stroški domnevno nastanejo pri trgovanju s končnimi izdelki. |
| --- | --- |

(34)

Trdil je tudi, da bi zgoraj opisani pristop „izdelka v razsutem stanju“ zahteval tudi izključitev režijskih stroškov (PSA stroški) pri določitvi normalne vrednosti na domačem trgu, saj ti režijski stroški domnevno nastanejo pri trgovanju s končnimi izdelki.

| (35) | V zvezi s tem je treba opomniti, da dejavnost skupine, ki jo v ZDA sestavljajo proizvajalec izvoznik in njegova matična družba, ter stroški, ki nastanejo na tej stopnji v zvezi s TCCA, predstavljajo za prvega neodvisnega kupca del trženja tako izdelka v razsutem stanju kot njegovih različnih oblik. Končni izdelek ni nič več kot izdelek v razsutem stanju v posebni obliki. Trditev, da režijski stroški ne igrajo vloge pri trženju izdelkov v razsutem stanju, bi pomenila, da bi bilo mogoče nadaljevati dobičkonosno proizvodnjo izdelka v razsutem stanju brez vmešavanja družbe in struktur koncernov, natančneje, njihove prodajne strukture. Vendar v resnici trženje ne razlikuje med izdelkom v razsutem stanju in končnim izdelkom, temveč obravnava TCCA v vseh njenih oblikah. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s tem je treba opomniti, da dejavnost skupine, ki jo v ZDA sestavljajo proizvajalec izvoznik in njegova matična družba, ter stroški, ki nastanejo na tej stopnji v zvezi s TCCA, predstavljajo za prvega neodvisnega kupca del trženja tako izdelka v razsutem stanju kot njegovih različnih oblik. Končni izdelek ni nič več kot izdelek v razsutem stanju v posebni obliki. Trditev, da režijski stroški ne igrajo vloge pri trženju izdelkov v razsutem stanju, bi pomenila, da bi bilo mogoče nadaljevati dobičkonosno proizvodnjo izdelka v razsutem stanju brez vmešavanja družbe in struktur koncernov, natančneje, njihove prodajne strukture. Vendar v resnici trženje ne razlikuje med izdelkom v razsutem stanju in končnim izdelkom, temveč obravnava TCCA v vseh njenih oblikah. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (36) | Ker v vseh drugih pogledih ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede primerjave normalne vrednosti z izvozno ceno, kot je določeno v uvodni izjavi (94) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Ker v vseh drugih pogledih ni bilo nobenih pripomb, se potrdijo začasne ugotovitve glede primerjave normalne vrednosti z izvozno ceno, kot je določeno v uvodni izjavi (94) začasne uredbe.

3.4   STOPNJA DAMPINGA

| (37) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, s tehtano povprečno izvozno ceno vsake ustrezne vrste zadevnega izdelka, upoštevajoč stopnjo trgovine, pokazala obstoj dampinga glede na sodelujoče proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(37)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je primerjava tehtane povprečne normalne vrednosti vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, s tehtano povprečno izvozno ceno vsake ustrezne vrste zadevnega izdelka, upoštevajoč stopnjo trgovine, pokazala obstoj dampinga glede na sodelujoče proizvajalce izvoznike.

| (38) | Dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, so: | BioLab Inc.: 50,4 % |
| --- | --- | --- |

(38)

Dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, brez plačane dajatve, so:

BioLab Inc.: 50,4 %

| | Clearon Inc.: 105,3 % |
| --- | --- |

Clearon Inc.: 105,3 %

| (39) | Preostala dokončna stopnja je bila določena pri najvišji stopnji dampinga, ugotovljeni na podlagi najbolj reprezentativne vrste izdelka z najvišjo stopnjo dampinga za enega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov.
  Preostala stopnja dampinga: 120 % |
| --- | --- |

(39)

Preostala dokončna stopnja je bila določena pri najvišji stopnji dampinga, ugotovljeni na podlagi najbolj reprezentativne vrste izdelka z najvišjo stopnjo dampinga za enega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov.

Preostala stopnja dampinga: 120 %

D.   ŠKODA

1.   PROIZVODNJA SKUPNOSTI

| (40) | Ker ni bilo predloženih novih podatkov, se potrdijo ugotovitve, določene v uvodnih izjavah (97) in (98) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Ker ni bilo predloženih novih podatkov, se potrdijo ugotovitve, določene v uvodnih izjavah (97) in (98) začasne uredbe.

2.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (41) | En predelovalec s sedežem v Skupnosti je trdil, da ga je treba šteti za proizvajalca Skupnosti, ker proizvaja tablete iz mešanice TCCA, ki jih zajema opredelitev zadevnega izdelka. Vendar je preiskava pokazala, da zadevni predelovalec ni niti sam proizvajal TCCA v obliki granul ali prahu niti tablet TCCA ali pripravkov, ampak je sklepal pogodbe s proizvajalci teh tablet. Poleg tega proizvodnja teh tablet ne pomeni proizvodnje TCCA, ampak pretvorbo TCCA iz ene oblike v drugo (granule ali prah TCCA) v drugo obliko (tablete TCCA). Na podlagi tega se zahtevek ni mogel upoštevati. |
| --- | --- |

(41)

En predelovalec s sedežem v Skupnosti je trdil, da ga je treba šteti za proizvajalca Skupnosti, ker proizvaja tablete iz mešanice TCCA, ki jih zajema opredelitev zadevnega izdelka. Vendar je preiskava pokazala, da zadevni predelovalec ni niti sam proizvajal TCCA v obliki granul ali prahu niti tablet TCCA ali pripravkov, ampak je sklepal pogodbe s proizvajalci teh tablet. Poleg tega proizvodnja teh tablet ne pomeni proizvodnje TCCA, ampak pretvorbo TCCA iz ene oblike v drugo (granule ali prah TCCA) v drugo obliko (tablete TCCA). Na podlagi tega se zahtevek ni mogel upoštevati.

| (42) | Predloženi so bili protislovni zahtevki glede ravnanja s podatki, ki jih je predložil eden izmed evropskih proizvajalcev, ki ni bil vključen v opredelitev industrije Skupnosti. Zgoraj navedeni predelovalec je trdil, da morajo biti podatki tega proizvajalca pripisani opredelitvi industrije Skupnosti, medtem ko je en proizvajalec izvoznik potrdil ravno nasprotno. |
| --- | --- |

(42)

Predloženi so bili protislovni zahtevki glede ravnanja s podatki, ki jih je predložil eden izmed evropskih proizvajalcev, ki ni bil vključen v opredelitev industrije Skupnosti. Zgoraj navedeni predelovalec je trdil, da morajo biti podatki tega proizvajalca pripisani opredelitvi industrije Skupnosti, medtem ko je en proizvajalec izvoznik potrdil ravno nasprotno.

| (43) | V zvezi s tem je treba opomniti, da razpoložljivi podatki o tem proizvajalcu, ki so bili na voljo za tega proizvajalca, niso bili uporabljeni pri oceni stanja industrije Skupnosti, glede na to, da omenjeni proizvajalec ni v celoti sodeloval v preiskavi in posledično ni mogel biti vključen v opredelitev industrije Skupnosti, kot je omenjeno v uvodni izjavi (97) začasne uredbe. Zato ni bilo razloga, da se njegovi podatki upoštevajo v analizi stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(43)

V zvezi s tem je treba opomniti, da razpoložljivi podatki o tem proizvajalcu, ki so bili na voljo za tega proizvajalca, niso bili uporabljeni pri oceni stanja industrije Skupnosti, glede na to, da omenjeni proizvajalec ni v celoti sodeloval v preiskavi in posledično ni mogel biti vključen v opredelitev industrije Skupnosti, kot je omenjeno v uvodni izjavi (97) začasne uredbe. Zato ni bilo razloga, da se njegovi podatki upoštevajo v analizi stanja industrije Skupnosti.

| (44) | Štirje sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki so trdili, da če obstajata več kot dva proizvajalca Skupnosti, kot v tem primeru, pritožbe ne more podpreti le eden izmed njiju. Vendar je treba opomniti, da stopnja podpore pritožbe ni odvisna od števila družb, ki pritožbo podpirajo, ampak je izražena v smislu obsega proizvodnje. Treba je opozoriti tudi na to, da sta, kakor je omenjeno v uvodni izjavi (97) začasne uredbe, dva od treh proizvajalcev Skupnosti pritožbo podprla. Ta dva proizvajalca sta predstavljala več kot 50 % celotne proizvodnje Skupnosti, tako da so bili izpolnjeni pogoji za začetek preiskave. Nadalje je treba opomniti, da je v tem primeru proizvajalec pritožnik Skupnosti, ki je v celoti sodeloval pri preiskavah, predstavljal več kot 50 % celotne proizvodnje Skupnosti TCCA med obdobji preiskave. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(44)

Štirje sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki so trdili, da če obstajata več kot dva proizvajalca Skupnosti, kot v tem primeru, pritožbe ne more podpreti le eden izmed njiju. Vendar je treba opomniti, da stopnja podpore pritožbe ni odvisna od števila družb, ki pritožbo podpirajo, ampak je izražena v smislu obsega proizvodnje. Treba je opozoriti tudi na to, da sta, kakor je omenjeno v uvodni izjavi (97) začasne uredbe, dva od treh proizvajalcev Skupnosti pritožbo podprla. Ta dva proizvajalca sta predstavljala več kot 50 % celotne proizvodnje Skupnosti, tako da so bili izpolnjeni pogoji za začetek preiskave. Nadalje je treba opomniti, da je v tem primeru proizvajalec pritožnik Skupnosti, ki je v celoti sodeloval pri preiskavah, predstavljal več kot 50 % celotne proizvodnje Skupnosti TCCA med obdobji preiskave. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (45) | Treba je omeniti, da je skupina Ercros prevzela družbo Aragonesas Delsa, proizvajalca Skupnosti, za katerega se je štelo, da predstavlja industrijo Skupnosti, po uvedbi začasnih ukrepov. En sodelujoči ameriški izvoznik je trdil, da ta morebiti ne izpolnjuje več pogojev za status industrije Skupnosti, glede na to, da ima po mnenju tega izvoznika skupina Ercros v lasti tudi Inquide, domnevno pomembnega uvoznika kitajske TCCA. |
| --- | --- |

(45)

Treba je omeniti, da je skupina Ercros prevzela družbo Aragonesas Delsa, proizvajalca Skupnosti, za katerega se je štelo, da predstavlja industrijo Skupnosti, po uvedbi začasnih ukrepov. En sodelujoči ameriški izvoznik je trdil, da ta morebiti ne izpolnjuje več pogojev za status industrije Skupnosti, glede na to, da ima po mnenju tega izvoznika skupina Ercros v lasti tudi Inquide, domnevno pomembnega uvoznika kitajske TCCA.

| (46) | V zvezi s tem je treba najprej opomniti, da je Inquide del skupine Neokem, ki je eden od ostalih evropskih proizvajalcev, ki ni v celoti sodeloval pri preiskavi. V nasprotju s tem, kar trdi ameriški izvoznik, družba Ercros nima v lasti celotne družbe Inquide, ampak le manjši delež. Zato se v nasprotju s tem, kar trdi ta izvoznik, družbi Inquide in Aragonesas-Delsa nista združili in med njima ni nepovezanih finančnih povezav. Preiskava je tudi potrdila, da proizvajalec Skupnosti ni niti sodeloval pri izvajanju dampinga niti ni imel koristi od škodljivih učinkov dampinga. Zato ni bilo razlogov, da se podvomi v uvrstitev v opredelitev industrije Skupnosti. Posledično se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (99) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s tem je treba najprej opomniti, da je Inquide del skupine Neokem, ki je eden od ostalih evropskih proizvajalcev, ki ni v celoti sodeloval pri preiskavi. V nasprotju s tem, kar trdi ameriški izvoznik, družba Ercros nima v lasti celotne družbe Inquide, ampak le manjši delež. Zato se v nasprotju s tem, kar trdi ta izvoznik, družbi Inquide in Aragonesas-Delsa nista združili in med njima ni nepovezanih finančnih povezav. Preiskava je tudi potrdila, da proizvajalec Skupnosti ni niti sodeloval pri izvajanju dampinga niti ni imel koristi od škodljivih učinkov dampinga. Zato ni bilo razlogov, da se podvomi v uvrstitev v opredelitev industrije Skupnosti. Posledično se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave (99) začasne uredbe.

| (47) | Ker ni več nobenih drugih pripomb, se potrdi opredelitev industrije Skupnosti, kot je določeno v uvodni izjavi (99) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Ker ni več nobenih drugih pripomb, se potrdi opredelitev industrije Skupnosti, kot je določeno v uvodni izjavi (99) začasne uredbe.

3.   POTROŠNJA SKUPNOSTI

| (48) | Ker ni bilo predloženih novih podatkov, se potrdi izračun potrošnje Skupnosti, kot je določeno v uvodnih izjavah (100) do (105) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Ker ni bilo predloženih novih podatkov, se potrdi izračun potrošnje Skupnosti, kot je določeno v uvodnih izjavah (100) do (105) začasne uredbe.

4.   UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV V SKUPNOST

4.1   KUMULATIVNA OCENA UČINKOV ZADEVNEGA DAMPINŠKEGA UVOZA – TRŽNI DELEŽI DAMPINŠKEGA UVOZA

| (49) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da kumulativna ocena uvoza iz LRK in uvoza iz ZDA ni bila utemeljena, saj so bili konkurenčni pogoji med kitajskim in ameriškim uvozom v smislu obsega uvoza, tržnega deleža in gibanja cen bistveno drugačni. |
| --- | --- |

(49)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da kumulativna ocena uvoza iz LRK in uvoza iz ZDA ni bila utemeljena, saj so bili konkurenčni pogoji med kitajskim in ameriškim uvozom v smislu obsega uvoza, tržnega deleža in gibanja cen bistveno drugačni.

| (50) | Najprej je treba opozoriti, da so bili v uvodni izjavi (107) začasne uredbe ocenjeni trije pogoji, določeni v členu 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Najprej je treba opozoriti, da so bili v uvodni izjavi (107) začasne uredbe ocenjeni trije pogoji, določeni v členu 3(4) osnovne uredbe.

| (51) | Pred odločanjem glede kumulacije uvoza iz ZDA in LRK je bila v uvodnih izjavah (109) do (112) začasne uredbe opravljena analiza dejanskega stanja obsega uvoza, tržnega deleža in cen zadevnega izdelka, ločeno za obe državi. |
| --- | --- |

(51)

Pred odločanjem glede kumulacije uvoza iz ZDA in LRK je bila v uvodnih izjavah (109) do (112) začasne uredbe opravljena analiza dejanskega stanja obsega uvoza, tržnega deleža in cen zadevnega izdelka, ločeno za obe državi.

| (52) | Kar zadeva konkurenčne pogoje je treba opozoriti, da ima, kot je določeno v uvodni izjavi (24) začasne uredbe, TCCA, proizvedena v LRK in ZDA, ter TCCA, ki jo proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti in sta za potrošnike Skupnosti zamenljivi. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da vsi proizvajalci izvozniki v zadevnih državah in proizvajalci v Skupnosti uporabljajo podobne prodajne kanale. Poleg tega sta tako uvoz iz LRK kot iz ZDA kazala enako gibanja cen. Dejstvo, da uvoz iz dveh različnih držav ne sledi popolnoma istemu gibanje v smislu obsega in tržnega deleža, izhaja iz različnih vzrokov in ne pomeni nujno, da se ne prodajo pod podobnimi konkurenčnimi pogoji. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva konkurenčne pogoje je treba opozoriti, da ima, kot je določeno v uvodni izjavi (24) začasne uredbe, TCCA, proizvedena v LRK in ZDA, ter TCCA, ki jo proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo na trgu Skupnosti, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti in sta za potrošnike Skupnosti zamenljivi. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da vsi proizvajalci izvozniki v zadevnih državah in proizvajalci v Skupnosti uporabljajo podobne prodajne kanale. Poleg tega sta tako uvoz iz LRK kot iz ZDA kazala enako gibanja cen. Dejstvo, da uvoz iz dveh različnih držav ne sledi popolnoma istemu gibanje v smislu obsega in tržnega deleža, izhaja iz različnih vzrokov in ne pomeni nujno, da se ne prodajo pod podobnimi konkurenčnimi pogoji.

| (53) | Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo predloženih drugih pripomb v zvezi z kumulativno oceno učinkov zadevnega dampinškega uvoza, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (106) do (108) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo predloženih drugih pripomb v zvezi z kumulativno oceno učinkov zadevnega dampinškega uvoza, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (106) do (108) začasne uredbe.

4.2   CENE UVOZA IN NELOJALNO NIŽANJE CEN

| (54) | Potem, ko je bil izračun dampinga popravljen, je bilo popravljeno tudi nelojalno nižanje cen. |
| --- | --- |

(54)

Potem, ko je bil izračun dampinga popravljen, je bilo popravljeno tudi nelojalno nižanje cen.

| (55) | Med OP se je tehtano povprečje stopenj nelojalnega nižanja cen za LRK, izraženo kot odstotek prodajnih cen industrije Skupnosti, za kitajske izvoznike gibalo od 33,8 % do 44,2 %. Tehtano povprečje stopnje nelojalnega nižanja cen je znašalo 39,7 %. |
| --- | --- |

(55)

Med OP se je tehtano povprečje stopenj nelojalnega nižanja cen za LRK, izraženo kot odstotek prodajnih cen industrije Skupnosti, za kitajske izvoznike gibalo od 33,8 % do 44,2 %. Tehtano povprečje stopnje nelojalnega nižanja cen je znašalo 39,7 %.

| (56) | Ugotovljeno je bilo, da je med OP obstajalo nelojalno nižanje cen tudi za ZDA. Ugotovljeno je bilo, da medtem ko je en proizvajalec izvoznik nelojalno nižal le cene nekaterih vrst TCCA, je drugi sodelujoči proizvajalec izvoznik občutno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Tehtano povprečje stopnje nelojalnega nižanja cen je znašalo 0,69 %. Omembe vredno je tudi, da so se znižale cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(56)

Ugotovljeno je bilo, da je med OP obstajalo nelojalno nižanje cen tudi za ZDA. Ugotovljeno je bilo, da medtem ko je en proizvajalec izvoznik nelojalno nižal le cene nekaterih vrst TCCA, je drugi sodelujoči proizvajalec izvoznik občutno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Tehtano povprečje stopnje nelojalnega nižanja cen je znašalo 0,69 %. Omembe vredno je tudi, da so se znižale cene industrije Skupnosti.

5.   POLOŽAJ INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (57) | Treba je opozoriti, da je v uvodni izjavi (135) začasne uredbe Komisija začasno sklenila, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Treba je opozoriti, da je v uvodni izjavi (135) začasne uredbe Komisija začasno sklenila, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

| (58) | Štirje kitajski izvozniki so trdili, da je bila v večini protidampinških preiskav ugotovljena znatna škoda, ko industrija Skupnosti ustvarja izgubo, medtem ko je v tem posebnem primeru industrija Skupnosti še vedno ustvarja dobiček. |
| --- | --- |

(58)

Štirje kitajski izvozniki so trdili, da je bila v večini protidampinških preiskav ugotovljena znatna škoda, ko industrija Skupnosti ustvarja izgubo, medtem ko je v tem posebnem primeru industrija Skupnosti še vedno ustvarja dobiček.

| (59) | Vendar je treba opozoriti, da razmere ustvarjanja izgube niso predpogoj za določanje znatne škode. V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe, ki navaja, da proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti med drugim vključuje oceno „dejanskega in potencialnega zmanjšanja [...] dobičkov“, je treba pri analizi dobičkonosnosti narediti primerjavo z dobičkom, ustvarjenim v primeru, da damping ne bi obstajal. Zlasti je treba opozoriti, da je industrija Skupnosti izgubila 50 % dobička, ki ga je ustvarila leta 2000, torej preden je dampinški uvoz vstopil na trg Skupnosti. Poleg tega je treba opozoriti, da je industrija Skupnosti utrpela škodo tudi zaradi negativnega razvoja glede cen in tržnih deležev. |
| --- | --- |

(59)

Vendar je treba opozoriti, da razmere ustvarjanja izgube niso predpogoj za določanje znatne škode. V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe, ki navaja, da proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti med drugim vključuje oceno „dejanskega in potencialnega zmanjšanja [...] dobičkov“, je treba pri analizi dobičkonosnosti narediti primerjavo z dobičkom, ustvarjenim v primeru, da damping ne bi obstajal. Zlasti je treba opozoriti, da je industrija Skupnosti izgubila 50 % dobička, ki ga je ustvarila leta 2000, torej preden je dampinški uvoz vstopil na trg Skupnosti. Poleg tega je treba opozoriti, da je industrija Skupnosti utrpela škodo tudi zaradi negativnega razvoja glede cen in tržnih deležev.

| (60) | Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo kakršnih koli drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve glede položaja industrije Skupnosti v uvodnih izjavah (117) do (135) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(60)

Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo kakršnih koli drugih pripomb, se potrdijo ugotovitve glede položaja industrije Skupnosti v uvodnih izjavah (117) do (135) začasne uredbe.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (61) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   UČINEK DAMPINŠKEGA UVOZA

| (62) | Ker ni bilo predloženih novih podatkov, se potrdijo sklepne ugotovitve, določene v uvodnih izjavah (136) do (141) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(62)

Ker ni bilo predloženih novih podatkov, se potrdijo sklepne ugotovitve, določene v uvodnih izjavah (136) do (141) začasne uredbe.

2.   UČINEK DRUGIH DEJAVNIKOV

| (63) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da industrija Skupnosti zaradi tehničnih težav ni bila zmožna prispevati k rasti trga, kar je povezano z odprtjem nove tovarne, in mu tega ni preprečeval dampinški uvoz, kot se domneva v uvodni izjavi (118) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da industrija Skupnosti zaradi tehničnih težav ni bila zmožna prispevati k rasti trga, kar je povezano z odprtjem nove tovarne, in mu tega ni preprečeval dampinški uvoz, kot se domneva v uvodni izjavi (118) začasne uredbe.

| (64) | Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (118) začasne uredbe se je industrija Skupnosti v letih 2001/2002 odločila za izgradnjo nove tovarne, ki je s proizvodnjo začela sredi leta 2003, ko je bil zaprt stari obrat. Čeprav drži, da se je industrija Skupnosti soočala z nekaterimi tehničnimi težavami pri popolni izrabi zmogljivosti svoje nove tovarne, je treba opozoriti, da načrtovana zmogljivost, na katero se sklicuje proizvajalec izvoznik v svojem zahtevku, ne sovpada s podatki, ki so bili upoštevani v začasni uredbi. Številke glede zmogljivosti, omenjene v začasni uredbi, se nanašajo na dejansko zmogljivost, tj. zmogljivost, prilagojeno tako, da se te težave upoštevajo, in ne na načrtovano zmogljivost. Zato se je že delno upošteval vpliv tehničnih težav na naraščajoče gibanje izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar bi se na podlagi ugotovitev preiskave, zdeli nadaljnji popravki številk v zvezi z zmogljivostjo, uporabljenih v začasni uredbi, primerni, ker posledice zgoraj omenjenih tehničnih težav niso popolnoma odražale številk v zvezi z zmogljivostjo. Posledično bi bila dejanska izkoriščenost zmogljivosti med obdobji preiskave blizu 100 %. V resnici pa je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti opravljala dejavnosti s polno zmogljivostjo in je morala začasno kupovati zadevne izdelke, da je lahko zadostila povpraševanju. Zato ne gre izključiti dejstva, da so začasne tehnične težave industrije Skupnosti v določeni meri prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(64)

Kakor je omenjeno v uvodni izjavi (118) začasne uredbe se je industrija Skupnosti v letih 2001/2002 odločila za izgradnjo nove tovarne, ki je s proizvodnjo začela sredi leta 2003, ko je bil zaprt stari obrat. Čeprav drži, da se je industrija Skupnosti soočala z nekaterimi tehničnimi težavami pri popolni izrabi zmogljivosti svoje nove tovarne, je treba opozoriti, da načrtovana zmogljivost, na katero se sklicuje proizvajalec izvoznik v svojem zahtevku, ne sovpada s podatki, ki so bili upoštevani v začasni uredbi. Številke glede zmogljivosti, omenjene v začasni uredbi, se nanašajo na dejansko zmogljivost, tj. zmogljivost, prilagojeno tako, da se te težave upoštevajo, in ne na načrtovano zmogljivost. Zato se je že delno upošteval vpliv tehničnih težav na naraščajoče gibanje izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar bi se na podlagi ugotovitev preiskave, zdeli nadaljnji popravki številk v zvezi z zmogljivostjo, uporabljenih v začasni uredbi, primerni, ker posledice zgoraj omenjenih tehničnih težav niso popolnoma odražale številk v zvezi z zmogljivostjo. Posledično bi bila dejanska izkoriščenost zmogljivosti med obdobji preiskave blizu 100 %. V resnici pa je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti opravljala dejavnosti s polno zmogljivostjo in je morala začasno kupovati zadevne izdelke, da je lahko zadostila povpraševanju. Zato ne gre izključiti dejstva, da so začasne tehnične težave industrije Skupnosti v določeni meri prispevale k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (65) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija ni upoštevala negativnega učinka na dobičkonosnost glavnih naložb industrije Skupnosti in dodatnih stroškov, ki so nastali zaradi tehničnih težav, s katerimi se je morala soočiti v fazi zagona obrata. |
| --- | --- |

(65)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija ni upoštevala negativnega učinka na dobičkonosnost glavnih naložb industrije Skupnosti in dodatnih stroškov, ki so nastali zaradi tehničnih težav, s katerimi se je morala soočiti v fazi zagona obrata.

| (66) | Treba je opozoriti, da je bilo vprašanje glede novih naložb industrije Skupnosti že obravnavano v uvodnih izjavah (150) do (152) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(66)

Treba je opozoriti, da je bilo vprašanje glede novih naložb industrije Skupnosti že obravnavano v uvodnih izjavah (150) do (152) začasne uredbe.

| (67) | Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi (129) začasne uredbe, industrija Skupnosti z novo tovarno zmanjšala tako stalne kot spremenljive stroške, da bi dosegla učinkovitejšo proizvodnjo in boljše stopnje produktivnosti. Zato so bili, kot je omenjeno v uvodni izjavi (125) začasne uredbe, vsi dodatni stroški nove naložbe povrnjeni z vzporednim zmanjševanjem stroškov in boljšo učinkovitostjo. Stroški proizvodnje, ki so se najprej med letoma 2000 in 2001 povečali, so se v resnici postopoma zmanjševali do obdobij preiskav, ko bi lahko prišlo do rasti produktivnosti. Omembe vredno je tudi, da je nova tovarna na stroške amortizacije začela vplivati šele julija 2003, tj. ko je nova tovarna začela proizvajati in je bila stara dokončno ustavljena. Zato se ne more pojasniti trend zmanjševanja dobičkonosnosti, ki se je začel že leta 2001 – dobičkonosnost se je zmanjšala za več kot 20 % med 2000 in 2002 ter med letoma 2001 in 2002 za celo več kot 40 %. Utemeljitev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(67)

Poleg tega je, kot je navedeno v uvodni izjavi (129) začasne uredbe, industrija Skupnosti z novo tovarno zmanjšala tako stalne kot spremenljive stroške, da bi dosegla učinkovitejšo proizvodnjo in boljše stopnje produktivnosti. Zato so bili, kot je omenjeno v uvodni izjavi (125) začasne uredbe, vsi dodatni stroški nove naložbe povrnjeni z vzporednim zmanjševanjem stroškov in boljšo učinkovitostjo. Stroški proizvodnje, ki so se najprej med letoma 2000 in 2001 povečali, so se v resnici postopoma zmanjševali do obdobij preiskav, ko bi lahko prišlo do rasti produktivnosti. Omembe vredno je tudi, da je nova tovarna na stroške amortizacije začela vplivati šele julija 2003, tj. ko je nova tovarna začela proizvajati in je bila stara dokončno ustavljena. Zato se ne more pojasniti trend zmanjševanja dobičkonosnosti, ki se je začel že leta 2001 – dobičkonosnost se je zmanjšala za več kot 20 % med 2000 in 2002 ter med letoma 2001 in 2002 za celo več kot 40 %. Utemeljitev je bila zato zavrnjena.

| (68) | En predelovalec je izpodbijal sklepne ugotovitve uvodne izjave (149) začasne uredbe in ponovil svojo trditev, da je bilo povišanje cene normalno in zaradi dozorevanja trga TCCA tudi pričakovano. |
| --- | --- |

(68)

En predelovalec je izpodbijal sklepne ugotovitve uvodne izjave (149) začasne uredbe in ponovil svojo trditev, da je bilo povišanje cene normalno in zaradi dozorevanja trga TCCA tudi pričakovano.

| (69) | Čeprav je povišanje cen, ko izdelek doseže določeno zrelost, pričakovati, pa je treba vendarle poudariti, da je zorenje splošno razumljeno kot nemoten, nepretrgan in reden proces, ki se odvija več let, povišanje cen zadevnega uvoza pa je bilo v nasprotju s tem nenadno in znatno, saj so se cene v povprečju znižale za 15 % letno med letoma 2000 in 2003, čeprav je bilo povpraševanje v poletnih mesecih v tem obdobju še zlasti visoko. |
| --- | --- |

(69)

Čeprav je povišanje cen, ko izdelek doseže določeno zrelost, pričakovati, pa je treba vendarle poudariti, da je zorenje splošno razumljeno kot nemoten, nepretrgan in reden proces, ki se odvija več let, povišanje cen zadevnega uvoza pa je bilo v nasprotju s tem nenadno in znatno, saj so se cene v povprečju znižale za 15 % letno med letoma 2000 in 2003, čeprav je bilo povpraševanje v poletnih mesecih v tem obdobju še zlasti visoko.

| (70) | Poleg tega bi, glede na zgoraj omenjeni zahtevek, škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v smislu cen, povzročil normalen razvoj trga Skupnosti, ki je dozorel v obravnavanem obdobju. To bi pomenilo, da bi znižanje cen industrije Skupnosti v višini 8 % med letom 2000 in OP-LRK ali 12 % med letom 2000 in OP-ZDA ustrezalo „normalnemu“ razvoju cen trga Skupnosti glede na življenjski krog izdelka. Vendar je treba opozoriti, da so se cene zadevnega izdelka med letom 2000 in obdobji preiskave znižale za 40 %, kar je očitno veliko več od pričakovanega „normalnega“ znižanja cen, ki bil nastalo le zaradi zorenja trga. Zato se kljub možnosti, da je zorenje trga le v omejenem obsegu prispevalo k razvoju cen, s tem znatnega znižanja cen zadevnega uvoza med letom 2000 in obdobji preiskave ne da pojasniti, prav tako ne škode, ki je zaradi tega nastala industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega bi, glede na zgoraj omenjeni zahtevek, škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v smislu cen, povzročil normalen razvoj trga Skupnosti, ki je dozorel v obravnavanem obdobju. To bi pomenilo, da bi znižanje cen industrije Skupnosti v višini 8 % med letom 2000 in OP-LRK ali 12 % med letom 2000 in OP-ZDA ustrezalo „normalnemu“ razvoju cen trga Skupnosti glede na življenjski krog izdelka. Vendar je treba opozoriti, da so se cene zadevnega izdelka med letom 2000 in obdobji preiskave znižale za 40 %, kar je očitno veliko več od pričakovanega „normalnega“ znižanja cen, ki bil nastalo le zaradi zorenja trga. Zato se kljub možnosti, da je zorenje trga le v omejenem obsegu prispevalo k razvoju cen, s tem znatnega znižanja cen zadevnega uvoza med letom 2000 in obdobji preiskave ne da pojasniti, prav tako ne škode, ki je zaradi tega nastala industriji Skupnosti.

| (71) | Štirje sodelujoči kitajski izvozniki so trdili, da je nekaj številk v zvezi z izvozom industrije Skupnosti v analizi škode manjkalo, zaradi česar ni mogoče vzpostaviti popolne slike razmer industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(71)

Štirje sodelujoči kitajski izvozniki so trdili, da je nekaj številk v zvezi z izvozom industrije Skupnosti v analizi škode manjkalo, zaradi česar ni mogoče vzpostaviti popolne slike razmer industrije Skupnosti.

| (72) | Glede dobičkonosnosti je en proizvajalec izvoznik trdil, da Komisija ni upoštevala negativnega vpliva izvoza TCCA industrije Skupnosti v ZDA. Treba je opozoriti, da se preiskava škode osredotoča na razmere industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. Temu ustrezno številke glede dobičkonosnosti, omenjene v uvodni izjavi (125) začasne uredbe, zadevajo le prodajo na trgu Skupnosti in zato nanje ne vpliva kakršna koli domnevna izguba, ustvarjena v ZDA ali na katerem koli drugem izvoznem trgu. |
| --- | --- |

(72)

Glede dobičkonosnosti je en proizvajalec izvoznik trdil, da Komisija ni upoštevala negativnega vpliva izvoza TCCA industrije Skupnosti v ZDA. Treba je opozoriti, da se preiskava škode osredotoča na razmere industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. Temu ustrezno številke glede dobičkonosnosti, omenjene v uvodni izjavi (125) začasne uredbe, zadevajo le prodajo na trgu Skupnosti in zato nanje ne vpliva kakršna koli domnevna izguba, ustvarjena v ZDA ali na katerem koli drugem izvoznem trgu.

| (73) | Nekatere stranke so trdile, da so vsa negativna gibanja tržnih deležev industrije Skupnosti ter dobičkonosnost zlasti posledica izvoza industrije Skupnosti na trg zunaj nje. Glede na njihove trditve bi lahko industrija Skupnosti zadostila povpraševanje na trgu ES, obdržala svoj tržni delež in prodajala po boljših cenah, če bi bil izvoz industrije Skupnosti prodan na trgu ES, namesto da se izvozi na trg ZDA. |
| --- | --- |

(73)

Nekatere stranke so trdile, da so vsa negativna gibanja tržnih deležev industrije Skupnosti ter dobičkonosnost zlasti posledica izvoza industrije Skupnosti na trg zunaj nje. Glede na njihove trditve bi lahko industrija Skupnosti zadostila povpraševanje na trgu ES, obdržala svoj tržni delež in prodajala po boljših cenah, če bi bil izvoz industrije Skupnosti prodan na trgu ES, namesto da se izvozi na trg ZDA.

| (74) | Preiskava je pokazala, da se je izvoz industrije Skupnosti od leta 2000 nenehno povečeval in znašal več kot 50 % njene celotne prodaje zadevnega izdelka med obdobji preiskave, v primerjavi z manj kot 45 % v letu 2000. |
| --- | --- |

(74)

Preiskava je pokazala, da se je izvoz industrije Skupnosti od leta 2000 nenehno povečeval in znašal več kot 50 % njene celotne prodaje zadevnega izdelka med obdobji preiskave, v primerjavi z manj kot 45 % v letu 2000.

| (75) | V zvezi s tem je treba najprej opomniti, da tržna strategija industrije Skupnosti ni zadostiti povpraševanje na trgu Skupnosti ne glede na ceno, temveč na tem trgu prodati po kolikor je mogoče sprejemljivi ceni. |
| --- | --- |

(75)

V zvezi s tem je treba najprej opomniti, da tržna strategija industrije Skupnosti ni zadostiti povpraševanje na trgu Skupnosti ne glede na ceno, temveč na tem trgu prodati po kolikor je mogoče sprejemljivi ceni.

| (76) | Drugič, cene izvoza v ZDA kot take ne kažejo na škodo, saj niso primerljive s cenami na trgu Skupnosti. V resnici je bilo ugotovljeno, da kakršna koli povezava med izvozno prodajo in razmerami industrije Skupnosti ni pomembna, ker izvozna prodaja in prodaja na trgu Skupnosti nista primerljivi glede ponudbe in torej tudi ne glede cene. |
| --- | --- |

(76)

Drugič, cene izvoza v ZDA kot take ne kažejo na škodo, saj niso primerljive s cenami na trgu Skupnosti. V resnici je bilo ugotovljeno, da kakršna koli povezava med izvozno prodajo in razmerami industrije Skupnosti ni pomembna, ker izvozna prodaja in prodaja na trgu Skupnosti nista primerljivi glede ponudbe in torej tudi ne glede cene.

| (77) | Prodaja na izvoznem trgu je v glavnem prodaja granul v velikih vrečah, cena katerih je veliko nižja od izdelkov, prodanih na trgu Skupnosti, to so pretežno tablete. Preprosta primerjava cen neprilagojenih številk zato ne pove veliko. |
| --- | --- |

(77)

Prodaja na izvoznem trgu je v glavnem prodaja granul v velikih vrečah, cena katerih je veliko nižja od izdelkov, prodanih na trgu Skupnosti, to so pretežno tablete. Preprosta primerjava cen neprilagojenih številk zato ne pove veliko.

| (78) | Tretjič je treba opomniti, da se je več kakor 80 % prodaje na trgu Skupnosti odvijalo med februarjem in avgustom, medtem ko je prodajno obdobje na ameriškem trgu daljše, zlasti v toplejših območjih. Zato je prodaja na trg ZDA, ki presega količine, ki bi jih trg Skupnosti lahko absorbiral po sprejemljivi ceni, omogočila industriji Skupnosti, da doseže izboljšano ekonomijo obsega in ohrani raven cen na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(78)

Tretjič je treba opomniti, da se je več kakor 80 % prodaje na trgu Skupnosti odvijalo med februarjem in avgustom, medtem ko je prodajno obdobje na ameriškem trgu daljše, zlasti v toplejših območjih. Zato je prodaja na trg ZDA, ki presega količine, ki bi jih trg Skupnosti lahko absorbiral po sprejemljivi ceni, omogočila industriji Skupnosti, da doseže izboljšano ekonomijo obsega in ohrani raven cen na trgu Skupnosti.

| (79) | Četrtič, treba je opomniti, da je ameriški trg vodilni trg opreme za bazene in kemikalije na svetu. Zato je bilo za industrijo Skupnosti ključnega pomena, da ima dostop do tega pomembnega trga in da na njem ohrani svoj položaj in s tem razširi obseg strank ter sodeluje pri razvoju najbolj dejavnega trga. |
| --- | --- |

(79)

Četrtič, treba je opomniti, da je ameriški trg vodilni trg opreme za bazene in kemikalije na svetu. Zato je bilo za industrijo Skupnosti ključnega pomena, da ima dostop do tega pomembnega trga in da na njem ohrani svoj položaj in s tem razširi obseg strank ter sodeluje pri razvoju najbolj dejavnega trga.

| (80) | Nazadnje, predloženih ni bilo nobenih dokazov, ki bi pokazali, da bi lahko bila ta prodaja na ameriškem trgu nadomeščena s prodajo na trgu Skupnosti v istem časovnem obdobju in po ugodnejši ceni, torej da bi sama sebi povzročila škodo. |
| --- | --- |

(80)

Nazadnje, predloženih ni bilo nobenih dokazov, ki bi pokazali, da bi lahko bila ta prodaja na ameriškem trgu nadomeščena s prodajo na trgu Skupnosti v istem časovnem obdobju in po ugodnejši ceni, torej da bi sama sebi povzročila škodo.

| (81) | Glede na zgoraj navedeno so bili zahtevki zavrnjeni, in ker ni bilo predloženih drugih pripomb, se potrdijo sklepne ugotovitve glede vpliva drugih dejavnikov iz uvodnih izjav (142) do (154) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Glede na zgoraj navedeno so bili zahtevki zavrnjeni, in ker ni bilo predloženih drugih pripomb, se potrdijo sklepne ugotovitve glede vpliva drugih dejavnikov iz uvodnih izjav (142) do (154) začasne uredbe.

3.   SKLEPNA UGOTOVITEV O VZROČNI ZVEZI

| (82) | Na podlagi zgornjih premislekov in drugih elementov iz uvodnih izjav (136) do (154) začasne uredbe se sklene, da je uvoz iz LRK in ZDA povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi zgornjih premislekov in drugih elementov iz uvodnih izjav (136) do (154) začasne uredbe se sklene, da je uvoz iz LRK in ZDA povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   INTERES INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (83) | Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi z interesom industrije Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (160) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi z interesom industrije Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave (160) začasne uredbe.

2.   INTERES NEPOVEZANIH UVOZNIKOV

| (84) | Treba je opozoriti, da je bilo sodelovanje nepovezanih uvoznikov zelo slabo, kot je že omenjeno v uvodni izjavi (162) začasne uredbe. Poleg tega noben uvoznik po razkritju začasnih ugotovitev ni podal nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(84)

Treba je opozoriti, da je bilo sodelovanje nepovezanih uvoznikov zelo slabo, kot je že omenjeno v uvodni izjavi (162) začasne uredbe. Poleg tega noben uvoznik po razkritju začasnih ugotovitev ni podal nobenih pripomb.

| (85) | V teh okoliščinah, in ker ni bilo predloženih ali na voljo nobenih dodatnih podatkov v zvezi z interesom nepovezanih uvoznikov, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (161) do (162) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

V teh okoliščinah, in ker ni bilo predloženih ali na voljo nobenih dodatnih podatkov v zvezi z interesom nepovezanih uvoznikov, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (161) do (162) začasne uredbe.

3.   INTERES PREDELOVALCEV

| (86) | Nadaljnja preiskava je pokazala, da se lahko stanje predelovalcev zelo spreminja v smislu dobičkonosnosti ter vpliva TCCA-ja na stroške proizvodnje. Zato je treba predpostavke iz uvodne izjave (168) začasne uredbe, da predstavlja TCCA več kakor 40 % stroškov proizvodnje predelovalcev in da gre za izdelek z nizkim ciljnim dobičkom, natančneje izpeljati. V resnici je dodatni preveritveni obisk na kraju samem, ki je bil opravljen v prostorih enega najpomembnejših predelovalcev na trgu ES, pokazal, da je zadevni izdelek predstavljal manj kakor 25 % njegovih skupnih stroškov proizvodnje in da je znašala njegova dobičkonosnost več kakor 8 %. |
| --- | --- |

(86)

Nadaljnja preiskava je pokazala, da se lahko stanje predelovalcev zelo spreminja v smislu dobičkonosnosti ter vpliva TCCA-ja na stroške proizvodnje. Zato je treba predpostavke iz uvodne izjave (168) začasne uredbe, da predstavlja TCCA več kakor 40 % stroškov proizvodnje predelovalcev in da gre za izdelek z nizkim ciljnim dobičkom, natančneje izpeljati. V resnici je dodatni preveritveni obisk na kraju samem, ki je bil opravljen v prostorih enega najpomembnejših predelovalcev na trgu ES, pokazal, da je zadevni izdelek predstavljal manj kakor 25 % njegovih skupnih stroškov proizvodnje in da je znašala njegova dobičkonosnost več kakor 8 %.

| (87) | En predelovalec je izpodbijal oceno začasne uredbe, da bi lahko predelovalci svoje cene popravili navzgor in tako prenesli del povečanja stroškov na svoje kupce, tako da bi bil učinek ukrepov porazdeljen po vsej distribucijski verigi. |
| --- | --- |

(87)

En predelovalec je izpodbijal oceno začasne uredbe, da bi lahko predelovalci svoje cene popravili navzgor in tako prenesli del povečanja stroškov na svoje kupce, tako da bi bil učinek ukrepov porazdeljen po vsej distribucijski verigi.

| (88) | Predvideni potek je vendarle potrdil vsaj še en predelovalec, ki je jasno navedel, da so od uvedbe začasnih dajatev predelovalci svoje cene povišali za 15 % do 25 % (ali povprečno 0,32 EUR/kg) za sezono 2005. To je potrdil tudi drugi predelovalec. Preiskava je prav tako pokazala, da predelovalcem po pogodbi ni prepovedano zvišati svojih cen in da so bile v njihove pogodbe dodane posebne klavzule za sezono 2006 glede na morebitno uvedbo protidampinških dajatev. Ti elementi jasno kažejo, da so predelovalci vsaj delno že sprejeli varnostne ukrepe, da bi povišanje cen prenesli na distribucijsko verigo. |
| --- | --- |

(88)

Predvideni potek je vendarle potrdil vsaj še en predelovalec, ki je jasno navedel, da so od uvedbe začasnih dajatev predelovalci svoje cene povišali za 15 % do 25 % (ali povprečno 0,32 EUR/kg) za sezono 2005. To je potrdil tudi drugi predelovalec. Preiskava je prav tako pokazala, da predelovalcem po pogodbi ni prepovedano zvišati svojih cen in da so bile v njihove pogodbe dodane posebne klavzule za sezono 2006 glede na morebitno uvedbo protidampinških dajatev. Ti elementi jasno kažejo, da so predelovalci vsaj delno že sprejeli varnostne ukrepe, da bi povišanje cen prenesli na distribucijsko verigo.

| (89) | Preiskava je tudi pokazala, da je lahko pribitek, ki ga veletrgovci dodajo nabavni ceni predelovalcev, znaten, tj. nad 40 %, kar potrjuje, da je dovolj možnosti za prenos zvišanja cen, ki je posledica dajatev za distribucijsko verigo. |
| --- | --- |

(89)

Preiskava je tudi pokazala, da je lahko pribitek, ki ga veletrgovci dodajo nabavni ceni predelovalcev, znaten, tj. nad 40 %, kar potrjuje, da je dovolj možnosti za prenos zvišanja cen, ki je posledica dajatev za distribucijsko verigo.

| (90) | En predelovalec je trdil, da bi uvedba ene same dajatve na uvoz TCCA tako v obliki granul kot tablet proizvajalce izvoznike in posrednike pripeljala do tega, da bi neposredno uvažali tablete in bi tako negativno vplivali na dejavnosti predelave. Zato je bil podan predlog, da se uvede višja dajatev na uvoz tablet kakor na uvoz TCCA v obliki granul. Po mnenju tega predelovalca bi tako razlikovanje omogočilo zaščito tako industrije Skupnosti kot predelovalcev. |
| --- | --- |

(90)

En predelovalec je trdil, da bi uvedba ene same dajatve na uvoz TCCA tako v obliki granul kot tablet proizvajalce izvoznike in posrednike pripeljala do tega, da bi neposredno uvažali tablete in bi tako negativno vplivali na dejavnosti predelave. Zato je bil podan predlog, da se uvede višja dajatev na uvoz tablet kakor na uvoz TCCA v obliki granul. Po mnenju tega predelovalca bi tako razlikovanje omogočilo zaščito tako industrije Skupnosti kot predelovalcev.

| (91) | Vendar je treba opozoriti, da je bil zadevni izdelek opredeljen kot TCCA in njeni pripravki. Izdelek je lahko v obliki granul, prahu ali tablet, brez omejitve vsebnosti klora. Zato se mora kljub primerjavi med izdelki z istimi lastnostmi, kot je npr. oblika pakiranja, iz tega izhajajoča dajatev, ki se je uporabila za zadevni izdelek, uporabiti za uvoz TCCA, ne glede na obliko, torej granule, prah ali tablete. Kakršen koli drugi pristop bi pripeljal do tega, da bi se protidampinške dajatve uporabile za izravnavo razlik v stroških predelave med evropskimi predelovalci in kitajskimi izvozniki, kar pa seveda ni namen protidampinških ukrepov. Nazadnje je treba opomniti, da bodo čeprav se ista dajatev ad valorem uporablja tako za TCCA v obliki granul kot tablet, nujna posledica višji davki, ki jih bo treba plačati za dražje izdelke, kot so tablete. To bi lahko delno zadovoljilo zahtevo, ki jo je predložil predelovalec. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(91)

Vendar je treba opozoriti, da je bil zadevni izdelek opredeljen kot TCCA in njeni pripravki. Izdelek je lahko v obliki granul, prahu ali tablet, brez omejitve vsebnosti klora. Zato se mora kljub primerjavi med izdelki z istimi lastnostmi, kot je npr. oblika pakiranja, iz tega izhajajoča dajatev, ki se je uporabila za zadevni izdelek, uporabiti za uvoz TCCA, ne glede na obliko, torej granule, prah ali tablete. Kakršen koli drugi pristop bi pripeljal do tega, da bi se protidampinške dajatve uporabile za izravnavo razlik v stroških predelave med evropskimi predelovalci in kitajskimi izvozniki, kar pa seveda ni namen protidampinških ukrepov. Nazadnje je treba opomniti, da bodo čeprav se ista dajatev ad valorem uporablja tako za TCCA v obliki granul kot tablet, nujna posledica višji davki, ki jih bo treba plačati za dražje izdelke, kot so tablete. To bi lahko delno zadovoljilo zahtevo, ki jo je predložil predelovalec. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (92) | Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo predloženih drugih pripomb v zvezi z interesom predelovalcev Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (163) do (172) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo predloženih drugih pripomb v zvezi z interesom predelovalcev Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (163) do (172) začasne uredbe.

4.   INTERES POTROŠNIKOV

| (93) | En predelovalec je ponovno predložil svoj zahtevek, da vsako povišanje cen ne bo v interesu potrošnikov. Vendar bo, kot je pojasnjeno v začasni uredbi, vsako povišanje cen verjetno majhno in tako ne bo vplivalo na izbiro, ki jo ima potrošnik. To je potrdil en predelovalec, ki je celo navedel, da bi bil vpliv na končnega potrošnika okoli 10 EUR na leto, kar je celo manj od previdne ocene 2,5 EUR mesečno, kakor je omenjeno v začasni uredbi. Tako povišanje cen se ne more šteti za znatno ali take narave, da bi končni potrošnik izbral drugi izdelek. |
| --- | --- |

(93)

En predelovalec je ponovno predložil svoj zahtevek, da vsako povišanje cen ne bo v interesu potrošnikov. Vendar bo, kot je pojasnjeno v začasni uredbi, vsako povišanje cen verjetno majhno in tako ne bo vplivalo na izbiro, ki jo ima potrošnik. To je potrdil en predelovalec, ki je celo navedel, da bi bil vpliv na končnega potrošnika okoli 10 EUR na leto, kar je celo manj od previdne ocene 2,5 EUR mesečno, kakor je omenjeno v začasni uredbi. Tako povišanje cen se ne more šteti za znatno ali take narave, da bi končni potrošnik izbral drugi izdelek.

| (94) | Poleg tega ocenjen znesek 10 EUR na leto odraža le hipotetično največji možni vpliv ukrepov, če naj bi se celotna dajatev prenesla na končnega potrošnika. Prav tako ne upošteva dejstva, da so dokončni ukrepi vsaj za uvoz s poreklom iz ZDA nižji od začasno uvedenih. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega ocenjen znesek 10 EUR na leto odraža le hipotetično največji možni vpliv ukrepov, če naj bi se celotna dajatev prenesla na končnega potrošnika. Prav tako ne upošteva dejstva, da so dokončni ukrepi vsaj za uvoz s poreklom iz ZDA nižji od začasno uvedenih.

| (95) | Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo predloženih drugih pripomb v zvezi z interesom potrošnikov Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (173) do (177) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo predloženih drugih pripomb v zvezi z interesom potrošnikov Skupnosti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (173) do (177) začasne uredbe.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV O INTERESU SKUPNOSTI

| (96) | Glede na sklepne ugotovitve začasne uredbe in ob upoštevanju ugotovitev različnih strank se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov na dampinški uvoz TCCA s poreklom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(96)

Glede na sklepne ugotovitve začasne uredbe in ob upoštevanju ugotovitev različnih strank se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov na dampinški uvoz TCCA s poreklom iz zadevnih držav.

G.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (97) | Na podlagi metodologije, pojasnjene v uvodnih izjavah (179) do (183) začasne uredbe, je bila izračunana stopnja odprave škode za ugotavljanje stopnje ukrepov, ki naj se uvedejo. |
| --- | --- |

(97)

Na podlagi metodologije, pojasnjene v uvodnih izjavah (179) do (183) začasne uredbe, je bila izračunana stopnja odprave škode za ugotavljanje stopnje ukrepov, ki naj se uvedejo.

| (98) | Pri izračunu stopnje škode v začasni uredbi je bil ciljni dobiček za industrijo Skupnosti določen na 10 %, stopnja, ki se je zdela zmerna in razumno pričakovana brez škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(98)

Pri izračunu stopnje škode v začasni uredbi je bil ciljni dobiček za industrijo Skupnosti določen na 10 %, stopnja, ki se je zdela zmerna in razumno pričakovana brez škodljivega dampinga.

| (99) | Številne zainteresirane stranke so trdile, da je 10 % dobiček neprimeren za dejavnost TCCA in da bi moral biti dobiček pod 5 %. Vendar, kot je omenjeno v uvodni izjavi (181) začasne uredbe, ta ustreza stopnji dobička industrije Skupnosti pred znatnim povečanjem zadevnega uvoza v Skupnost. V resnici stopnja, dosežena leta 2000 in 2001, kaže, da se lahko 10 % dobiček, brez dampinga, razumno pričakuje. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni. |
| --- | --- |

(99)

Številne zainteresirane stranke so trdile, da je 10 % dobiček neprimeren za dejavnost TCCA in da bi moral biti dobiček pod 5 %. Vendar, kot je omenjeno v uvodni izjavi (181) začasne uredbe, ta ustreza stopnji dobička industrije Skupnosti pred znatnim povečanjem zadevnega uvoza v Skupnost. V resnici stopnja, dosežena leta 2000 in 2001, kaže, da se lahko 10 % dobiček, brez dampinga, razumno pričakuje. Zato so bili ti zahtevki zavrnjeni.

| (100) | Ker ni bilo nobenih novih pripomb glede tega vprašanja, se potrdi metodologija, določena v uvodnih izjavah (179) do (183) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(100)

Ker ni bilo nobenih novih pripomb glede tega vprašanja, se potrdi metodologija, določena v uvodnih izjavah (179) do (183) začasne uredbe.

1.   DOKONČNI UKREPI

| (101) | Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na stopnji izračunane dampinške stopnje pri uvozu s poreklom iz LRK in na stopnji izračunane stopnje dampinga pri uvozu s poreklom iz ZDA. |
| --- | --- |

(101)

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na stopnji izračunane dampinške stopnje pri uvozu s poreklom iz LRK in na stopnji izračunane stopnje dampinga pri uvozu s poreklom iz ZDA.

| (102) | Na podlagi zgoraj omenjenega, in ker so bile stopnje škode v vseh primerih višje od stopenj dampinga za LRK in nižje od stopenj dampinga za ZDA, morajo biti dokončne dajatve naslednje:







  Država | Družba | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % |
| All other companies | 42,6 % |
| ZDA | Biolab Inc. | 7,4 % |
| Clearon Inc. | 8,1 % |
| All other companies | 25,0 % |

(102)

Na podlagi zgoraj omenjenega, in ker so bile stopnje škode v vseh primerih višje od stopenj dampinga za LRK in nižje od stopenj dampinga za ZDA, morajo biti dokončne dajatve naslednje:

Država

Družba

Stopnja protidampinške dajatve

LRK

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

All other companies

42,6 %

ZDA

Biolab Inc.

7,4 %

Clearon Inc.

8,1 %

All other companies

25,0 %

| (103) | Individualne stopnje protidampinške dajatve, določene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem sta bili med preiskavo ti dve družbi. Te stopnje dajatve (za razliko od dajatve, ki velja za celo državo, in se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki so jih proizvedle izrecno navedene družbe. Uvoženi izdelki, ki jih je proizvedla katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni poimensko navedena, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi subjekti, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(103)

Individualne stopnje protidampinške dajatve, določene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, v kakršnem sta bili med preiskavo ti dve družbi. Te stopnje dajatve (za razliko od dajatve, ki velja za celo državo, in se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki so jih proizvedle izrecno navedene družbe. Uvoženi izdelki, ki jih je proizvedla katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni poimensko navedena, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi subjekti, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (104) | Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezanimi s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(104)

Vsak zahtevek za uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (3), skupaj z vsemi potrebnimi podatki, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezanimi s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (105) | Za zmanjšanje tveganja izogibanja družbe zaradi prevelikih razlik v znesku dajatev se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi ustrezna uporaba protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo: |
| --- | --- |

(105)

Za zmanjšanje tveganja izogibanja družbe zaradi prevelikih razlik v znesku dajatev se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi ustrezna uporaba protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo:

| (106) | Predložitev veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Le uvoz, ki ga spremlja taka faktura, se prijavi pod dodatno oznako TARIC zadevnega proizvajalca. Uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, je predmet preostale protidampinške dajatve, ki se uporablja za ves drugi uvoz. |
| --- | --- |

(106)

Predložitev veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Le uvoz, ki ga spremlja taka faktura, se prijavi pod dodatno oznako TARIC zadevnega proizvajalca. Uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, je predmet preostale protidampinške dajatve, ki se uporablja za ves drugi uvoz.

| (107) | Zadevne družbe so bile pozvane, da Komisiji predložijo redna poročila, da se zagotovi primerno nadaljevanje spremljanja cen zadevnega izdelka v Skupnosti. Če družbe poročil ne predložijo ali če analiza poročil pokaže, da ukrepi ne zadostujejo za odpravo škodljivega učinka dampinga, lahko Komisija začne vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Ta pregled lahko med drugim prouči potrebo po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledično uvedbo dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(107)

Zadevne družbe so bile pozvane, da Komisiji predložijo redna poročila, da se zagotovi primerno nadaljevanje spremljanja cen zadevnega izdelka v Skupnosti. Če družbe poročil ne predložijo ali če analiza poročil pokaže, da ukrepi ne zadostujejo za odpravo škodljivega učinka dampinga, lahko Komisija začne vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Ta pregled lahko med drugim prouči potrebo po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledično uvedbo dajatve na ravni države.

2.   POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV

| (108) | Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se šteje kot potrebno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z Uredbo (ES) št. 538/2005, poberejo na stopnji dokončno uvedene dajatve. Kjer so dokončne dajatve višje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na stopnji začasnih dajatev. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo – |
| --- | --- |

(108)

Glede na obseg ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se šteje kot potrebno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo, uvedeno z Uredbo (ES) št. 538/2005, poberejo na stopnji dokončno uvedene dajatve. Kjer so dokončne dajatve višje od začasnih dajatev, se dokončno poberejo samo zneski, zavarovani na stopnji začasnih dajatev. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz triklorizocianurne kisline in njenih pripravkov, njeno mednarodno nezaščiteno ime je tudi „symclosene“ (INN), ki se uvršča pod oznako KN ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20 (oznaki TARIC 2933698070 in 3808402020) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, pred plačilom dajatve, za neto ceno franko na meji Skupnosti za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj naštete družbe, je:

| Država | Družba | Stopnja protidampinške dajatve | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 14,1 % | A629 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |
| All other companies | 42,6 % | A999 |
| ZDA | Biolab Inc. | 7,4 % | A594 |
| Clearon Inc. | 8,1 % | A596 |
| Vse druge družbe | 25,0 % | A999 |

Država

Družba

Stopnja protidampinške dajatve

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

8,1 %

A604

Puyang Cleanway Chemicals Limited

7,3 %

A628

Heze Huayi Chemical Co. Limited

14,1 %

A629

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

40,5 %

A627

All other companies

42,6 %

A999

ZDA

Biolab Inc.

7,4 %

A594

Clearon Inc.

8,1 %

A596

Vse druge družbe

25,0 %

A999

3.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavne trgovske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami, navedenimi v Prilogi. Kadar take fakture družbe ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 358/2005 na uvoz triklorizocianurne kisline in njenih pripravkov, njeno mednarodno nezaščiteno ime je tudi „symclosene“ (INN), ki se uvršča pod oznaki KN ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20 (oznaki TARIC 2933698070 in 3808402020) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike, se dokončno poberejo na stopnji, ki jo dokončno uvaja ta uredba. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 3. oktobra 2005

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 89, 8.4.2005, str. 4.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade Direction B, Pisarna J-79 5/16, B-1049 Brussels.

3

---

PRILOGA

Veljavna trgovska faktura iz člena 1(3) te uredbe mora vključevati izjavo uradnika družbe v naslednji obliki:

| 1. | Ime in položaj uradnika družbe, ki je izdalo trgovsko fakturo; |
| --- | --- |

1.

Ime in položaj uradnika družbe, ki je izdalo trgovsko fakturo;

| 2. | „Podpisani potrjujem, da je (količina) triklorizocianurne kisline, prodane za izvoz v Evropsko Skupnost, ki jo zajema ta trgovska faktura, proizvedla (ime in naslov družbe) (TARIC dodatna oznaka) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki v tej trgovski fakturi popolni in resnični.“ |
| --- | --- |

2.

„Podpisani potrjujem, da je (količina) triklorizocianurne kisline, prodane za izvoz v Evropsko Skupnost, ki jo zajema ta trgovska faktura, proizvedla (ime in naslov družbe) (TARIC dodatna oznaka) v (zadevna država). Izjavljam, da so podatki v tej trgovski fakturi popolni in resnični.“

Datum in podpis.

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1632/2005

z dne 6. oktobra 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 6. oktobra 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 47,4 |
| 096 | 34,2 |
| 999 | 40,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 76,3 |
| 999 | 76,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 101,8 |
| 999 | 101,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,6 |
| 388 | 62,7 |
| 524 | 67,9 |
| 528 | 62,6 |
| 999 | 66,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 86,2 |
| 388 | 79,9 |
| 624 | 163,0 |
| 999 | 109,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,8 |
| 400 | 80,1 |
| 508 | 26,4 |
| 512 | 78,3 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 43,8 |
| 800 | 164,2 |
| 804 | 82,0 |
| 999 | 75,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 90,8 |
| 388 | 58,4 |
| 720 | 84,3 |
| 999 | 77,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

47,4

096

34,2

999

40,8

0707 00 05

052

76,3

999

76,3

0709 90 70

052

101,8

999

101,8

0805 50 10

052

71,6

388

62,7

524

67,9

528

62,6

999

66,2

0806 10 10

052

86,2

388

79,9

624

163,0

999

109,7

0808 10 80

388

84,8

400

80,1

508

26,4

512

78,3

528

45,5

720

43,8

800

164,2

804

82,0

999

75,6

0808 20 50

052

90,8

388

58,4

720

84,3

999

77,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1633/2005

z dne 6. oktobra 2005

o spremembi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, določenih z Uredbo (ES) št. 1591/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1), zlasti tretje alinee njenega člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1591/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nadomestila za beli sladkor in surovi sladkor, izvožena v nespremenjenem stanju, so bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1591/2005 (2).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 1591/2005, zato je treba ta nadomestila spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, se razlikujejo od podatkov v času sprejetja Uredbe (ES) št. 1591/2005, zato je treba ta nadomestila spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturirane in izvožene v nespremenjenem stanju, določena z Uredbo (ES) št. 1591/2005, se spremenijo in so navedena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 254, 29.9.2005, str. 41.

2

---

PRILOGA

SPREMENJENI ZNESKI NADOMESTIL ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE OD 7. OKTOBRA 2005 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,82 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,82 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,77 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,77 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3744 |
| NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,82 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,82 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,77

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,77

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3744

NB.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1634/2005

z dne 6. oktobra 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 8. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1138/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti druge alinee odstavka 5 člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1138/2005 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Za 8. delni razpis za beli sladkor, izdan v skladu z Uredbo (ES) št. 1138/2005, se največja višina nadomestila za izvoz v nekatere tretje države določi na 40,171 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 185, 16.7.2005, str. 3.

2

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1635/2005

z dne 6. oktobra 2005

o prepovedi ribolova na atlantski sled v podrazdelkih 22–24 s plovili, ki plujejo pod poljsko zastavo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1), in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2), in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2005. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 27/2005 z dne 22. decembra 2004 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2005 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2005.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice, navedene v Prilogi, ali so v njej registrirana, izčrpali dodeljeno kvoto za leto 2005. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, so ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice, navedene v Prilogi, ali so v njej registrirana, izčrpali dodeljeno kvoto za leto 2005.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov navedenih staležev ter njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov navedenih staležev ter njegovo shranjevanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Črpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2005 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo v Prilogi navedene države članice, ali so v njej registrirana, se prepove z datumom, ki ga določa navedena priloga. Po tem datumu je prepovedano shranjevati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati takšen stalež, ulovljen z navedenimi plovili.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

Jörgen HOLMQUIST

Generalni direktor za ribištvo in pomorske zadeve

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 768/2005 (UL L 128, 21.5.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 12, 14.1.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/2005 (UL L 207, 10.8.2005, str. 1).

3

---

PRILOGA

| Država članica | Poljska |
| --- | --- |
| Stalež | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| Vrsta | atlantski sled (Clupea harengus) |
| Območje | podrazdelki 22–24 |
| Datum | 23. september 2005 |

Država članica

Poljska

Stalež

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Vrsta

atlantski sled (Clupea harengus)

Območje

podrazdelki 22–24

Datum

23. september 2005

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1636/2005

z dne 6. oktobra 2005

o sedmi spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 z dne 11. oktobra 2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (1), in zlasti člena 10(a),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 navaja osebe, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 navaja osebe, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Komisija je pooblaščena, da spremeni navedeno prilogo in pri tem upošteva sklepe Sveta, ki izvajajo Skupno stališče Sveta 2004/694/SZVP z dne 11. oktobra 2004 o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata MKSJ (2). Skupno stališče Sveta 2005/689/SZVP (3) razširja in izvaja navedeno skupno stališče. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pooblaščena, da spremeni navedeno prilogo in pri tem upošteva sklepe Sveta, ki izvajajo Skupno stališče Sveta 2004/694/SZVP z dne 11. oktobra 2004 o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata MKSJ (2). Skupno stališče Sveta 2005/689/SZVP (3) razširja in izvaja navedeno skupno stališče. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

Eneko LANDÁBURU

Generalni direktor za zunanje odnose

---

(1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1208/2005 (UL L 197, 28.7.2005, str. 19).

1

(2)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52.

2

(3)  Glej stran 29 tega Uradnega lista.

3

---

PRILOGA

Naslednja oseba se črta v prilogi I k Uredbi (ES) št. 1763/2004:

„Sredoje LUKIĆ, Datum rojstva: 5.4.1961. Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: (a) Bosne in Hercegovine, (b) morda Srbije in Črne gore.“

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1637/2005

z dne 6. oktobra 2005

o izdaji izvoznih dovoljenj v vinskem sektorju

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 883/2001 z dne 24. aprila 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede trgovine s tretjimi državami s proizvodi vinskega sektorja (1), in zlasti člena 7 in člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 63(7) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (2) omejuje odobritev izvoznih nadomestil za proizvode vinskega sektorja na količine in stroške, določene v Sporazumu o kmetijstvu, sklenjenem v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj. |
| --- | --- |

(1)

Člen 63(7) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (2) omejuje odobritev izvoznih nadomestil za proizvode vinskega sektorja na količine in stroške, določene v Sporazumu o kmetijstvu, sklenjenem v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj.

| (2) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 883/2001 določa pogoje, pod katerimi lahko Komisija sprejme nekatere ukrepe, da prepreči izčrpanje količin ali proračunskih sredstev, ki so na voljo v skladu z navedenim sporazumom. |
| --- | --- |

(2)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 883/2001 določa pogoje, pod katerimi lahko Komisija sprejme nekatere ukrepe, da prepreči izčrpanje količin ali proračunskih sredstev, ki so na voljo v skladu z navedenim sporazumom.

| (3) | Na podlagi informacij o zahtevkih za izvozna dovoljenja, s katerimi je Komisija razpolagala na dan 5. oktobra 2005, bi lahko bila količina, razpoložljiva v obdobju do 15. novembra 2005, za namembno območje (1) Afrika iz člena 9(5) Uredbe (ES) št. 883/2001, izčrpana, če se izdaja izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila ne omeji. Zato je potrebno uporabljati enoten odstotek za sprejem zahtevkov, vloženih v obdobju od 28. septembra do 4. oktobra 2005, in ustaviti predložitev zahtevkov ter izdajo dovoljenj za to območje do 16. novembra 2005 – |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi informacij o zahtevkih za izvozna dovoljenja, s katerimi je Komisija razpolagala na dan 5. oktobra 2005, bi lahko bila količina, razpoložljiva v obdobju do 15. novembra 2005, za namembno območje (1) Afrika iz člena 9(5) Uredbe (ES) št. 883/2001, izčrpana, če se izdaja izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila ne omeji. Zato je potrebno uporabljati enoten odstotek za sprejem zahtevkov, vloženih v obdobju od 28. septembra do 4. oktobra 2005, in ustaviti predložitev zahtevkov ter izdajo dovoljenj za to območje do 16. novembra 2005 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Izvozna dovoljenja z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila za proizvode vinskega sektorja, za katera so bili zahtevki vloženi v obdobju od 28. septembra do 4. oktobra 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2001, se izdajo sočasno z 37,61 % količin, zahtevanih za območje (1) Afrika.

2.   Izdaja izvoznih dovoljenj za proizvode vinskega sektorja iz odstavka 1, za katera se zahtevki vložijo od 5. oktobra 2005, ter vlaganje zahtevkov za izvozna dovoljenja od 7. oktobra 2005 za namembno območje (1) Afrika, se ustavita do 16. novembra 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 128, 10.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 908/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 56).

1

(2)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1188/2005 (UL L 193, 23.7.2005, str. 24).

2

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1638/2005

z dne 6. oktobra 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 6. oktobra 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1639/2005

z dne 6. oktobra 2005

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1058/2005 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1058/2005, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 30. septembra do 6. oktobra 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1640/2005

z dne 6. oktobra 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1438/2005 z dne 2. septembra 2005 v zvezi s posebnim intervencijskim ukrepom za oves na Finskem in Švedskem za tržni leti 2005/2006 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1438/2005 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1438/2005 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico.

| (2) | Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 30. septembra do 6. oktobra 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1438/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ovsa 23,89 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

(3)  UL L 228, 3.9.2005, str. 5.

3

---

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1641/2005

z dne 6. oktobra 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1059/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 30. septembra do 6. oktobra 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1059/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 8,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 174, 7.7.2005, str. 15.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/28

---

SKLEP SVETA

z dne 3. oktobra 2005

o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij

(2005/688/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. januarja 2002 sprejel Sklep 2002/60/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2002 do 25. januarja 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. januarja 2002 sprejel Sklep 2002/60/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2002 do 25. januarja 2006 (1).

| (2) | Po odstopu g. G.B.M. LEERSA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Po odstopu g. G.B.M. LEERSA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SKLENIL:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2006, se imenuje naslednji nadomestni član Odbora regij:

g. C.H.J. LAMERS,

Burgemeester van Houten,

ki zamenja g. G.B.M. LEERSA.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Učinkovati začne na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 3. oktobra 2005

Za Svet

Predsednik

D. ALEXANDER

---

(1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.

1

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 7.10.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/29

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2005/689/SZVP

z dne 6. oktobra 2005

o podaljšanju veljavnosti Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Skupnim stališčem 2004/694/SZVP (1) z dne 11. oktobra 2004 sprejel ukrepe za zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo Radovanu KARADŽIĆU, Ratku MLADIĆU in Anteju GOTOVINI. S Sklepom Sveta 2004/767/SZVP (2) so se ti ukrepi razširili na vse osebe, ki jih je MKSJ javno obdolžilo vojnih hudodelstev in ki niso v priporu MKSJ. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Skupnim stališčem 2004/694/SZVP (1) z dne 11. oktobra 2004 sprejel ukrepe za zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo Radovanu KARADŽIĆU, Ratku MLADIĆU in Anteju GOTOVINI. S Sklepom Sveta 2004/767/SZVP (2) so se ti ukrepi razširili na vse osebe, ki jih je MKSJ javno obdolžilo vojnih hudodelstev in ki niso v priporu MKSJ.

| (2) | Skupno stališče 2004/694/SZVP se uporablja do 11. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(2)

Skupno stališče 2004/694/SZVP se uporablja do 11. oktobra 2005.

| (3) | Sveti meni, da je treba Skupno stališče 2004/694/SZVP podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev. Seznam iz Priloge k omenjenemu skupnemu stališču je treba posodobiti. |
| --- | --- |

(3)

Sveti meni, da je treba Skupno stališče 2004/694/SZVP podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev. Seznam iz Priloge k omenjenemu skupnemu stališču je treba posodobiti.

| (4) | Po predaji g. Sredoja LUKIĆA enotam MKSJ za pridržanje je treba njegovo ime črtati s seznama iz Priloge k omenjenemu skupnemu stališču. |
| --- | --- |

(4)

Po predaji g. Sredoja LUKIĆA enotam MKSJ za pridržanje je treba njegovo ime črtati s seznama iz Priloge k omenjenemu skupnemu stališču.

| (5) | Za izvedbo teh ukrepov je potrebno ukrepanje Skupnosti – |
| --- | --- |

(5)

Za izvedbo teh ukrepov je potrebno ukrepanje Skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Skupno stališče 2004/694/SZVP se podaljša za nadaljnje obdobje 12 mesecev.

Člen 2

Seznam iz Priloge k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP se nadomesti s seznamom iz Priloge k temu skupnemu stališču.

Člen 3

To skupno stališče se uveljavi 11. oktobra 2005. Redno se ga pregleduje. Če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi, po potrebi njegovo veljavnost podaljša ali ga spremeni.

Člen 4

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 6. oktobra 2005

Za Svet

Predsednik

A. DARLING

---

(1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Sklepom 2005/426/SZVP (UL L 144, 8.6.2005, str. 52).

1

(2)  UL L 339, 16.11.2004, str. 16.

2

---

PRILOGA

„Ime: ĐORĐEVIČ Vlastimir

Datum rojstva: 1948

Kraj rojstva: Vladičin Han, Srbija in Črna gora

Državljanstvo: Srbije in Črne gore

Ime: GOTOVINA Ante

Datum rojstva: 12.10.1955

Kraj rojstva: Otok Pašman, Občina Zadar, Republika Hrvaška

Državljanstvo: Hrvaške, Francije

Ime: HADŽIČ Goran

Datum rojstva: 7.9.1958

Kraj rojstva: Vinkovci, Republika Hrvaška

Državljanstvo: Srbije in Črne gore

Ime: KARADŽIČ Radovan

Datum rojstva: 19.6.1945

Kraj rojstva: Petnjica, Savnik, Črna gora, Srbija in Črna gora

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

Ime: LUKIĆ Milan

Datum rojstva: 6.9.1967

Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine,

verjetno tudi Srbije in Črne gore

Ime: MLADIĆ Ratko

Datum rojstva: 12.3.1942

Kraj rojstva: Božanoviči, Občina Kalinovik, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine,

verjetno tudi Srbije in Črne gore

Ime: TOLIMIR Zdravko

Datum rojstva: 27.11.1948

Kraj rojstva:

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

Ime: ZELENOVIĆ Dragan

Datum rojstva: 12.2.1961

Kraj rojstva: Foča, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

Ime: ŽUPLJANIN Stojan

Datum rojstva: 22.9.1951

Kraj rojstva: Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine.“

---