# Uradni list L 182/13.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 182 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4813. julij 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 182

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4813. julij 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1090/2005 z dne 12. julija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) 1091/2005 z dne 12. julija 2005 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 glede zahtev za uporabo posebnih metod nadzora v okviru nacionalnih programov za nadzor salmonele (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1092/2005 z dne 12. julija 2005 o začasni opustitvi sistema predujmov pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan za leto 2005 | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1093/2005 z dne 12. julija 2005 o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve) | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1094/2005 z dne 12. julija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje | 9 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 1090/2005 z dne 12. julija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) 1091/2005 z dne 12. julija 2005 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 glede zahtev za uporabo posebnih metod nadzora v okviru nacionalnih programov za nadzor salmonele (
  1
  )

1

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1092/2005 z dne 12. julija 2005 o začasni opustitvi sistema predujmov pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan za leto 2005

5

Uredba Komisije (ES) št. 1093/2005 z dne 12. julija 2005 o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

7

Uredba Komisije (ES) št. 1094/2005 z dne 12. julija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

9

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 31. januarja 2005 o podpisu sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt | 11 |
| Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt | 12 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 1. oktobra 2003 o postopku v okviru člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP proti Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries, Ltd, Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd in Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (Primer št. C.37.370 – Sorbati)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 3426)

   (
  1
  ) | 20 |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. julija 2005 o spremembi Odločbe 2005/363/ES o ukrepih za zdravstveno varstvo živali pred afriško prašičjo kugo na Sardiniji, Italija
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 2110)

   (
  1
  ) | 26 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 31. januarja 2005 o podpisu sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt

11

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt

12

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 1. oktobra 2003 o postopku v okviru člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP proti Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries, Ltd, Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd in Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (Primer št. C.37.370 – Sorbati)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 3426)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 3426)

1

20

*

Odločba Komisije z dne 8. julija 2005 o spremembi Odločbe 2005/363/ES o ukrepih za zdravstveno varstvo živali pred afriško prašičjo kugo na Sardiniji, Italija
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 2110)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 2110)

1

26

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklep Sveta 2005/495/SZVP z dne 13. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje | 28 |
| Sporazum med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje | 29 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Sklep Sveta 2005/495/SZVP z dne 13. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

28

Sporazum med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

29

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek k Sklepu št. 197 z dne 23. marca 2004 o prehodnih obdobjih za uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja v skladu s členom 5 Sklepa št. 191 (UL L 343, 19.11.2004) | 35 |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1067/2005 z dne 6. julija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede odkupa govejega mesa (UL L 174, 7.7.2005) | 35 |

Popravki

*

Popravek k Sklepu št. 197 z dne 23. marca 2004 o prehodnih obdobjih za uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja v skladu s členom 5 Sklepa št. 191 (UL L 343, 19.11.2004)

35

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1067/2005 z dne 6. julija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede odkupa govejega mesa (UL L 174, 7.7.2005)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1090/2005

z dne 12. julija 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. julija 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 45,4 |
| 096 | 43,2 |
| 999 | 44,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 87,6 |
| 999 | 87,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 77,2 |
| 999 | 77,2 |
| 0805 50 10 | 388 | 60,8 |
| 528 | 60,0 |
| 999 | 60,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 78,5 |
| 400 | 79,0 |
| 404 | 63,8 |
| 508 | 65,1 |
| 512 | 80,0 |
| 528 | 60,4 |
| 720 | 64,7 |
| 804 | 89,6 |
| 999 | 72,6 |
| 0808 20 50 | 388 | 87,3 |
| 512 | 45,3 |
| 528 | 59,4 |
| 800 | 31,4 |
| 804 | 99,5 |
| 999 | 64,6 |
| 0809 10 00 | 052 | 161,2 |
| 999 | 161,2 |
| 0809 20 95 | 052 | 263,8 |
| 400 | 312,0 |
| 999 | 287,9 |
| 0809 40 05 | 528 | 109,1 |
| 624 | 112,0 |
| 999 | 110,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

45,4

096

43,2

999

44,3

0707 00 05

052

87,6

999

87,6

0709 90 70

052

77,2

999

77,2

0805 50 10

388

60,8

528

60,0

999

60,4

0808 10 80

388

78,5

400

79,0

404

63,8

508

65,1

512

80,0

528

60,4

720

64,7

804

89,6

999

72,6

0808 20 50

388

87,3

512

45,3

528

59,4

800

31,4

804

99,5

999

64,6

0809 10 00

052

161,2

999

161,2

0809 20 95

052

263,8

400

312,0

999

287,9

0809 40 05

528

109,1

624

112,0

999

110,6

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) 1091/2005

z dne 12. julija 2005

o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 glede zahtev za uporabo posebnih metod nadzora v okviru nacionalnih programov za nadzor salmonele

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2160/2003 z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (1) in zlasti člena 8(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 se lahko odloči, da se posebne metode nadzora ne uporabljajo kot del nacionalnih programov nadzora, ki so jih uvedle države članice za doseganje ciljev Skupnosti, opredeljenih v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 se lahko odloči, da se posebne metode nadzora ne uporabljajo kot del nacionalnih programov nadzora, ki so jih uvedle države članice za doseganje ciljev Skupnosti, opredeljenih v skladu z navedeno direktivo.

| (2) | V skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 se lahko tudi odloči, da se posebne metode nadzora lahko ali da se uporabljajo za zmanjšanje razširjenosti zoonoz in povzročiteljev zoonoz v fazi primarne vzreje živali in drugih fazah prehranjevalne verige, ter da se lahko sprejmejo predpisi v zvezi s pogoji za uporabo takšnih metod. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 se lahko tudi odloči, da se posebne metode nadzora lahko ali da se uporabljajo za zmanjšanje razširjenosti zoonoz in povzročiteljev zoonoz v fazi primarne vzreje živali in drugih fazah prehranjevalne verige, ter da se lahko sprejmejo predpisi v zvezi s pogoji za uporabo takšnih metod.

| (3) | V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 2160/2003 se mora Komisija posvetovati z Evropsko angencijo za varno hrano (EFSA), preden predlaga predpise o posebnih metodah nadzora. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 2160/2003 se mora Komisija posvetovati z Evropsko angencijo za varno hrano (EFSA), preden predlaga predpise o posebnih metodah nadzora.

| (4) | Komisija se je posvetovala z EFSA o uporabi protimikrobnih sredstev in o uporabi cepiv za nadzor salmonele pri perutnini. V skladu z navedeno zahtevo je EFSA izdala dve ločeni mnenji o teh vprašanjih dne 21. oktobra 2004. |
| --- | --- |

(4)

Komisija se je posvetovala z EFSA o uporabi protimikrobnih sredstev in o uporabi cepiv za nadzor salmonele pri perutnini. V skladu z navedeno zahtevo je EFSA izdala dve ločeni mnenji o teh vprašanjih dne 21. oktobra 2004.

| (5) | V svojem mnenju o uporabi protimikrobnih sredstev za nadzor salmonele pri perutnini je EFSA priporočila, naj se uporaba protimikrobnih sredstev prepreči zaradi tveganj za javno zdravje, povezanih z razvojem, izborom in širitvijo odpornosti. Za uporabo protimikrobnih sredstev morajo veljati biti predmet uradno določenih pogojev, ki zagotavljajo varovanje javnega zdravja, in mora biti v naprej povsem utemeljena in zabeležena s strani pristojnih organov. |
| --- | --- |

(5)

V svojem mnenju o uporabi protimikrobnih sredstev za nadzor salmonele pri perutnini je EFSA priporočila, naj se uporaba protimikrobnih sredstev prepreči zaradi tveganj za javno zdravje, povezanih z razvojem, izborom in širitvijo odpornosti. Za uporabo protimikrobnih sredstev morajo veljati biti predmet uradno določenih pogojev, ki zagotavljajo varovanje javnega zdravja, in mora biti v naprej povsem utemeljena in zabeležena s strani pristojnih organov.

| (6) | Glede matičnih jat mnenje priznava morebitno tvegaje diseminacije residualne Salmonelle spp., vključno z diseminacijo kakršnih koli izbranih odpornih sevov v proizvodno piramido, priznava pa tudi, da se lahko z uporabo protimikrobnih sredstev iz okuženih matičnih jat reši koristen genetski material. V skladu z mnenjem so večinoma in za vse vrste perutnine v redkih primerih, ko Salmonella spp. povzroča klinične okužbe, protimikrobna sredstva lahko uporabna za zmanjševanje obolevnosti in smrtnosti. |
| --- | --- |

(6)

Glede matičnih jat mnenje priznava morebitno tvegaje diseminacije residualne Salmonelle spp., vključno z diseminacijo kakršnih koli izbranih odpornih sevov v proizvodno piramido, priznava pa tudi, da se lahko z uporabo protimikrobnih sredstev iz okuženih matičnih jat reši koristen genetski material. V skladu z mnenjem so večinoma in za vse vrste perutnine v redkih primerih, ko Salmonella spp. povzroča klinične okužbe, protimikrobna sredstva lahko uporabna za zmanjševanje obolevnosti in smrtnosti.

| (7) | Zato je na podlagi mnenja EFSA primerno zagotoviti, da se protimikrobna sredstva ne uporabljajo kot del nacionalnih programov nadzora, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2160/2003, razen v izjemnih okoliščinah, ki jih EFSA navaja v svojem mnenju. |
| --- | --- |

(7)

Zato je na podlagi mnenja EFSA primerno zagotoviti, da se protimikrobna sredstva ne uporabljajo kot del nacionalnih programov nadzora, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2160/2003, razen v izjemnih okoliščinah, ki jih EFSA navaja v svojem mnenju.

| (8) | V vsakem primeru naj se uporabljajo samo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, dovoljena v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2), ali z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (3). V tej uredbi se protimikrobni proizvodi za uporabo v veterinarski medicini imenujejo protimikrobna sredstva. |
| --- | --- |

(8)

V vsakem primeru naj se uporabljajo samo zdravila za uporabo v veterinarski medicini, dovoljena v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (2), ali z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (3). V tej uredbi se protimikrobni proizvodi za uporabo v veterinarski medicini imenujejo protimikrobna sredstva.

| (9) | Na splošno je priznano, da so podlaga za uspešen nadzor okužb s salmonelo na perutninskih kmetijah dobre kmetijske in higienske prakse, pa tudi testiranje in odstranitev pozitivnih jat iz proizvodnje. |
| --- | --- |

(9)

Na splošno je priznano, da so podlaga za uspešen nadzor okužb s salmonelo na perutninskih kmetijah dobre kmetijske in higienske prakse, pa tudi testiranje in odstranitev pozitivnih jat iz proizvodnje.

| (10) | V svojem mnenju o uporabi cepiv za nadzor salmonele pri perutnini EFSA navaja, da se cepljenje perutnine šteje za dodatni ukrep za povečanje odpornosti pričev proti izpostavljenosti salmoneli in zmanjšanje širjenja. |
| --- | --- |

(10)

V svojem mnenju o uporabi cepiv za nadzor salmonele pri perutnini EFSA navaja, da se cepljenje perutnine šteje za dodatni ukrep za povečanje odpornosti pričev proti izpostavljenosti salmoneli in zmanjšanje širjenja.

| (11) | EFSA v svojih sklepih zlasti tudi navaja, da če je z metodami odkrivanja mogoče razlikovati med sevi cepiva in divjimi sevi, se lahko varno uporabljajo inaktivirana cepiva in živa cepiva skozi vse življenje ptic, razen med karenco pred zakolom. |
| --- | --- |

(11)

EFSA v svojih sklepih zlasti tudi navaja, da če je z metodami odkrivanja mogoče razlikovati med sevi cepiva in divjimi sevi, se lahko varno uporabljajo inaktivirana cepiva in živa cepiva skozi vse življenje ptic, razen med karenco pred zakolom.

| (12) | Zato je na podlagi mnenja EFSA primerno zagotoviti, da se živa cepiva ne smejo uporabljati kot del nacionalnih programov nadzora, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2160/2003, če proizvajalec ne zagotovi ustrezne bakteriološke metode za razlikovanje med divjimi sevi salmonele in sevi cepiva. |
| --- | --- |

(12)

Zato je na podlagi mnenja EFSA primerno zagotoviti, da se živa cepiva ne smejo uporabljati kot del nacionalnih programov nadzora, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2160/2003, če proizvajalec ne zagotovi ustrezne bakteriološke metode za razlikovanje med divjimi sevi salmonele in sevi cepiva.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uporaba protimikrobnih sredstev

1.   Protimikrobna sredstva se ne uporabljajo kot posebna metoda za nadzor salmonele pri matičnih jatah Gallus gallus v okviru nacionalnih programov nadzora, sprejetih v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2160/2003, razen v okoliščinah, navedenih v odstavku 2.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 in pod pogoji, opredeljenimi v točkah (a), (b) in (c) in v odstavku 3, se lahko protimikrobna sredstva, dovoljena v skladu z Direktivo 2001/82/ES ali Uredbo 726/2004/ES, uprabljajo v naslednjih izjemnih okoliščinah:

| (a) | živali, ki kažejo klinične znake okužbe s salmonelo na način, ki tem živalim verjetno povzroča prekomerno trpljenje; okužene matične jate, zdravljene z protimikrobnimi sredstvi, se še naprej štejejo za okužene s salmonelo, in sprejmejo se ustrezni ukrepi, da se čim bolj zmanjša tveganje za širjenje salmonele v preostali del vzrejne piramide; |
| --- | --- |

(a)

živali, ki kažejo klinične znake okužbe s salmonelo na način, ki tem živalim verjetno povzroča prekomerno trpljenje; okužene matične jate, zdravljene z protimikrobnimi sredstvi, se še naprej štejejo za okužene s salmonelo, in sprejmejo se ustrezni ukrepi, da se čim bolj zmanjša tveganje za širjenje salmonele v preostali del vzrejne piramide;

| (b) | rešitev koristnega genetskega materiala, vključno z „elitnimi jatami“ iz ogroženih pasem, in jat, namenjenih za raziskave, da se pridobijo nove jate, ki niso okužene s salmonelo; piščanci, izvaljeni iz valilnih jajc, ki izvirajo iz zdravljenih živali, so predmet štirinajstdnevnega vzorčenja v fazi vzreje, s programom, namenjenim odkrivanju 1 % razširjenosti zadevne salmonele z 95 % mejo zaupanja; |
| --- | --- |

(b)

rešitev koristnega genetskega materiala, vključno z „elitnimi jatami“ iz ogroženih pasem, in jat, namenjenih za raziskave, da se pridobijo nove jate, ki niso okužene s salmonelo; piščanci, izvaljeni iz valilnih jajc, ki izvirajo iz zdravljenih živali, so predmet štirinajstdnevnega vzorčenja v fazi vzreje, s programom, namenjenim odkrivanju 1 % razširjenosti zadevne salmonele z 95 % mejo zaupanja;

| (c) | dovoljenje zadevnega organa za vsak primer posebej za namene, ki niso nameni nadzora salmonele v jatah, za katere se sumi, da so okužene s salmonelo, zlasti po odkritju salmonele v valilnici ali v na kmetijskem gospodarstvu; vendar pa se lahko države članice odločijo, da dovolijo zdravljenje brez predhodnega dovoljeja v izrednih razmerah, pri čemer je treba o zdravljenju takoj poročati pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(c)

dovoljenje zadevnega organa za vsak primer posebej za namene, ki niso nameni nadzora salmonele v jatah, za katere se sumi, da so okužene s salmonelo, zlasti po odkritju salmonele v valilnici ali v na kmetijskem gospodarstvu; vendar pa se lahko države članice odločijo, da dovolijo zdravljenje brez predhodnega dovoljeja v izrednih razmerah, pri čemer je treba o zdravljenju takoj poročati pristojnemu organu.

3.   Za uporabo protimikrobnih sredstev je potrebno dovoljenje in nadzor s strani pristojnega organa ter, kjer je to mogoče, mora uporaba temeljiti na rezultatih bakteriološkega vzorčenja in testiranja odpornosti.

Člen 2

Uporaba cepiv

Živa cepiva proti salmoneli, za katera proizvajalec ne zagotovi ustrezne bakteriološke metode za razlikovanje med divjimi sevi salmonele in sevi cepiva, se v okviru nacionalnih programov nadzora, sprejetih v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 2160/2003, ne uporabljajo.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/28/ES (UL L 136, 30.4.2004, str. 58).

2

(3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

3

---

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1092/2005

z dne 12. julija 2005

o začasni opustitvi sistema predujmov pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan za leto 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. februarja 1993 o skupni ureditvi trga za banane (1) in zlasti člena 14 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Členi 4, 5 in 7 Uredbe Komisije (EGS) št. 1858/93 (2) vsebujejo določbe, ki se uporabljajo pri vlaganju zahtevkov za predujem iz sistema pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan, določenega v členu 12 Uredbe (EGS) št. 404/93. |
| --- | --- |

(1)

Členi 4, 5 in 7 Uredbe Komisije (EGS) št. 1858/93 (2) vsebujejo določbe, ki se uporabljajo pri vlaganju zahtevkov za predujem iz sistema pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan, določenega v členu 12 Uredbe (EGS) št. 404/93.

| (2) | Cene v proizvodnih območjih Skupnosti so občutno višje od cen v ustreznih obdobjih preteklih let in ostajajo precej visoke. Če se bo takšno stanje nadaljevalo, bo znesek kompenzacijske pomoči za leto 2005 precej nižji od zneskov, določenih za pretekla leta. Zaradi določitve precej nižjega zneska pomoči bodo morali proizvajalci povrniti velik del zneskov, ki so jih prejeli v okviru predujma. Precejšnje znižanje zneska predujmov na enoto, določenega z Uredbo Komisije (ES) št. 703/2005 z dne 4. maja 2005 o določitvi zneska kompenzacijske pomoči za banane, pridelane in tržene v Skupnosti leta 2004, in vrednosti predujmov na enoto za leto 2005 (3), ne bo odpravilo posledic takšnega stanja. |
| --- | --- |

(2)

Cene v proizvodnih območjih Skupnosti so občutno višje od cen v ustreznih obdobjih preteklih let in ostajajo precej visoke. Če se bo takšno stanje nadaljevalo, bo znesek kompenzacijske pomoči za leto 2005 precej nižji od zneskov, določenih za pretekla leta. Zaradi določitve precej nižjega zneska pomoči bodo morali proizvajalci povrniti velik del zneskov, ki so jih prejeli v okviru predujma. Precejšnje znižanje zneska predujmov na enoto, določenega z Uredbo Komisije (ES) št. 703/2005 z dne 4. maja 2005 o določitvi zneska kompenzacijske pomoči za banane, pridelane in tržene v Skupnosti leta 2004, in vrednosti predujmov na enoto za leto 2005 (3), ne bo odpravilo posledic takšnega stanja.

| (3) | Zaradi varovanja finančnih interesov Skupnosti in da proizvajalcem kasneje ne bo treba vračati predujmov, je treba začasno opustiti uporabo določb glede vlaganja zahtevkov za predujme in izplačevanje predujmov, določenih z Uredbo (EGS) št. 1858/93. Zato se začasno opusti plačevanje predujmov za banane, tržene po 30. aprilu 2005, kot tudi vlaganje novih zahtevkov. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi varovanja finančnih interesov Skupnosti in da proizvajalcem kasneje ne bo treba vračati predujmov, je treba začasno opustiti uporabo določb glede vlaganja zahtevkov za predujme in izplačevanje predujmov, določenih z Uredbo (EGS) št. 1858/93. Zato se začasno opusti plačevanje predujmov za banane, tržene po 30. aprilu 2005, kot tudi vlaganje novih zahtevkov.

| (4) | Ta uredba se uporablja z dnem 1. julija 2005. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba se uporablja z dnem 1. julija 2005.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vlaganje zahtevkov za kompenzacijsko pomoč iz členov 4, 5 in 7 Uredbe (EGS) št. 1858/93 za leto 2005 se začasno opusti.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 10 Uredbe (EGS) št. 1858/93 se predujmi kompenzacijske pomoči za banane, tržene po 30. aprilu 2005, ne izplačajo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2005 naprej.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 47, 25.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 170, 13.7.1993, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 789/2005 (UL L 132, 26.5.2005, str. 13).

2

(3)  UL L 118, 5.5.2005, str. 12.

3

---

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1093/2005

z dne 12. julija 2005

o izdaji izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretje alinee člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 979/2005 (2) se razpiše natečaj, pri čemer se določijo okvirne stopnje nadomestil in okvirne količine, za katere se lahko izdajo izvozna dovoljenja sistema A3. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 979/2005 (2) se razpiše natečaj, pri čemer se določijo okvirne stopnje nadomestil in okvirne količine, za katere se lahko izdajo izvozna dovoljenja sistema A3.

| (2) | Glede na predložene ponudbe je treba določiti najvišje stopnje nadomestil in odstotke količin, ki naj se dodelijo za ponudbe z navedenimi najvišjimi stopnjami. |
| --- | --- |

(2)

Glede na predložene ponudbe je treba določiti najvišje stopnje nadomestil in odstotke količin, ki naj se dodelijo za ponudbe z navedenimi najvišjimi stopnjami.

| (3) | Za paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve najvišja stopnja, potrebna za dodelitev dovoljenj za okvirno količino v meji ponujenih količin, ni večja od en- in pol-kratne okvirne stopnje nadomestil – |
| --- | --- |

(3)

Za paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve najvišja stopnja, potrebna za dodelitev dovoljenj za okvirno količino v meji ponujenih količin, ni večja od en- in pol-kratne okvirne stopnje nadomestil –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za paradižnike, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve so najvišje stopnje nadomestil in odstotki količin dodeljeni v okviru natečaja, razpisanega z Uredbo (ES) št. 979/2005, določeni v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 166, 28.6.2005, str. 5.

2

---

PRILOGA

Izdaja izvoznih dovoljenj sistema A3 za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, namizno grozdje, jabolka in breskve)

| Proizvod | Najvišja stopnja nadomestila
  (EUR/t neto) | Dodeljeni odstotek količin, zaprošenih v meji najvišje stopnje nadomestil |
| --- | --- | --- |
| Paradižniki | 0 | 100 % |
| Pomaranče | — | 100 % |
| Namizno grozdje | 35 | 100 % |
| Jabolka | 46 | 100 % |
| Breskve | 26 | 100 % |

Proizvod

Najvišja stopnja nadomestila

(EUR/t neto)

Dodeljeni odstotek količin, zaprošenih v meji najvišje stopnje nadomestil

Paradižniki

0

100 %

Pomaranče

—

100 %

Namizno grozdje

35

100 %

Jabolka

46

100 %

Breskve

26

100 %

---

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1094/2005

z dne 12. julija 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti (1), in zlasti člena 3(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3 Uredbe št. 136/66/EGS se v primeru, da so cene znotraj Skupnosti višje od cen na svetovnem trgu, razlika med temi cenami lahko krije z nadomestilom, če se izvaža oljčno olje v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3 Uredbe št. 136/66/EGS se v primeru, da so cene znotraj Skupnosti višje od cen na svetovnem trgu, razlika med temi cenami lahko krije z nadomestilom, če se izvaža oljčno olje v tretje države.

| (2) | Podrobna pravila za določitev in dodelitev izvoznih nadomestil za oljčno olje so navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Podrobna pravila za določitev in dodelitev izvoznih nadomestil za oljčno olje so navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 616/72 (2).

| (3) | V skladu s členom 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS mora biti nadomestilo za celotno Skupnost enako. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS mora biti nadomestilo za celotno Skupnost enako.

| (4) | V skladu s členom 3(4) Uredbe št. 136/66/EGS je nadomestilo za oljčno olje treba določiti glede na obstoječe stanje in izglede v zvezi s cenami oljčnega olja in razpoložljivostjo na trgu Skupnosti ter cenami oljčnega olja na svetovnem trgu. Vendar v primeru, da se zaradi stanja na svetovnem trgu ne da določiti najugodnejših cen oljčnega olja, se sme upoštevati ceno glavnih konkurenčnih rastlinskih olj na svetovnem trgu ter razliko med navedeno ceno in ceno oljčnega olja, zabeleženo tekom reprezentativnega obdobja. Znesek nadomestila ne sme preseči razlike med ceno oljčnega olja v Skupnosti in ceno na svetovnem trgu, spremenjeno, kjer je primerno, zato da se upoštevajo stroški za izvoz proizvodov na svetovni trg. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 3(4) Uredbe št. 136/66/EGS je nadomestilo za oljčno olje treba določiti glede na obstoječe stanje in izglede v zvezi s cenami oljčnega olja in razpoložljivostjo na trgu Skupnosti ter cenami oljčnega olja na svetovnem trgu. Vendar v primeru, da se zaradi stanja na svetovnem trgu ne da določiti najugodnejših cen oljčnega olja, se sme upoštevati ceno glavnih konkurenčnih rastlinskih olj na svetovnem trgu ter razliko med navedeno ceno in ceno oljčnega olja, zabeleženo tekom reprezentativnega obdobja. Znesek nadomestila ne sme preseči razlike med ceno oljčnega olja v Skupnosti in ceno na svetovnem trgu, spremenjeno, kjer je primerno, zato da se upoštevajo stroški za izvoz proizvodov na svetovni trg.

| (5) | V skladu s točko (b) tretje alinee člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko sklene, da se nadomestilo določi z razpisom. Poleg tega zajema razpisni postopek znesek nadomestila in je lahko omejen na določene namembne države, količine, kakovosti in oblike ponudb. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s točko (b) tretje alinee člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko sklene, da se nadomestilo določi z razpisom. Poleg tega zajema razpisni postopek znesek nadomestila in je lahko omejen na določene namembne države, količine, kakovosti in oblike ponudb.

| (6) | V skladu z drugo alineo člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko nadomestila za oljčno olje spreminjajo glede na namembni kraj, če je to zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov potrebno. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z drugo alineo člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko nadomestila za oljčno olje spreminjajo glede na namembni kraj, če je to zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov potrebno.

| (7) | Nadomestila je treba določiti vsaj enkrat mesečno. Po potrebi se lahko spremenijo v vmesnem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestila je treba določiti vsaj enkrat mesečno. Po potrebi se lahko spremenijo v vmesnem obdobju.

| (8) | Zaradi uporabe teh podrobnih pravil pri trenutnih razmerah na trgu za oljčna olja ter zlasti za cene oljčnega olja znotraj Skupnosti in na trgih tretjih držav mora biti nadomestilo takšno, kakršno je v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi uporabe teh podrobnih pravil pri trenutnih razmerah na trgu za oljčna olja ter zlasti za cene oljčnega olja znotraj Skupnosti in na trgih tretjih držav mora biti nadomestilo takšno, kakršno je v Prilogi k Uredbi.

| (9) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(2)(c) Uredbe št. 136/66/EGS so določena v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. julija 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. julija 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 97).

1

(2)  UL L 78, 31.3.1972, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2962/77 (UL L 348, 30.12.1977, str. 53).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. julija 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije »A« so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestil

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije »A« so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/11

---

SKLEP SVETA

z dne 31. januarja 2005

o podpisu sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt

(2005/492/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 170 Pogodbe, v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je s pogajanji, v imenu Skupnosti, dosegla sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Egiptom. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je s pogajanji, v imenu Skupnosti, dosegla sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Egiptom.

| (2) | S pridržkom morebitne sklenitve ob kasnejšem datumu, je potrebno sporazum, parafiran 4. marca 2004, podpisati – |
| --- | --- |

(2)

S pridržkom morebitne sklenitve ob kasnejšem datumu, je potrebno sporazum, parafiran 4. marca 2004, podpisati –

SKLENIL:

Edini člen

S pridržkom njegove morebitne sklenitve ob kasnejšem datumu je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt v imenu Evropske skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

V Bruslju, 31. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

PREVOD

SPORAZUM

o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt

EVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu „Skupnost“),

na eni strani,

in

ARABSKA REPUBLIKA EGIPT (v nadaljnjem besedilu „Egipt“),

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 170 Pogodbe v povezavi s prvim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe;

OB UPOŠTEVANJU Sklepa št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskov, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002–2006) (1);

OB UPOŠTEVANJU pomena znanosti in tehnologije za njihov gospodarski in socialni razvoj in navedbe v členu 43 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Arabsko republiko Egipt na drugi strani, podpisanega 25. junija 2001;

KER sta Skupnost in Egipt opravila skupne raziskovalne, tehnološko razvojne in predstavitvene dejavnosti na različnih področjih skupnega interesa in ker bi bilo v njuno medsebojno korist, da sodelujeta v dejavnostih raziskav in razvoja druge, na podlagi vzajemnosti;

V ŽELJI ustanoviti uraden okvir za sodelovanje na področju znanstvenega in tehnološkega raziskovanja, kar bi omogočilo razširiti in okrepiti prizadevanja za sodelovanje na področjih skupnega interesa in spodbujalo uporabo rezultatov tega sodelovanja ob upoštevanju njihovih skupnih gospodarskih in socialnih interesov;

V ŽELJI odpreti Evropski raziskovalni prostor državam nečlanicam in zlasti sredozemskim partnerskim državam –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Obseg in načela

1.   Pogodbenici spodbujata, razvijata in olajšujeta dejavnosti sodelovanja med Skupnostjo in Egiptom na področjih skupnega interesa, na katerih opravljata raziskovalne in razvojne dejavnosti v znanosti in tehnologiji.

2.   Dejavnosti sodelovanja se izvajajo na podlagi naslednjih načel:

| — | spodbujanje družbe, temelječe na znanju, z namenom spodbujanja družbenega in gospodarskega razvoja obeh pogodbenic, |
| --- | --- |

—

spodbujanje družbe, temelječe na znanju, z namenom spodbujanja družbenega in gospodarskega razvoja obeh pogodbenic,

| — | skupna korist na podlagi splošnega ravnotežja prednosti, |
| --- | --- |

—

skupna korist na podlagi splošnega ravnotežja prednosti,

| — | vzajemen dostop do dejavnosti raziskovalnega programa in projekta vsake od pogodbenic, |
| --- | --- |

—

vzajemen dostop do dejavnosti raziskovalnega programa in projekta vsake od pogodbenic,

| — | pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja, |
| --- | --- |

—

pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja,

| — | ustrezna izmenjava in varovanje pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

—

ustrezna izmenjava in varovanje pravic intelektualne lastnine.

Člen 2

Sredstva sodelovanja

1.   Pravne osebe, ustanovljene v Egiptu, kot so opredeljene v Prilogi I, vključno s fizičnimi osebami ali zasebnimi ali javnimi osebami, sodelujejo v posrednih aktivnostih okvirnega programa Skupnosti za raziskovanje in tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (v nadaljnjem besedilu „Okvirni program ES“) pod enakimi pogoji, kot veljajo za pravne osebe držav članic Evropske unije, ob upoštevanju pogojev, ki jih določata ali se nanje sklicujeta prilogi I in II.

2.   Pravne osebe, ustanovljene v državah članicah Skupnosti, sodelujejo v raziskovalnih programih in projektih Egipta pri temah enakovrednih temam Okvirnega programa ES pod enakimi pogoji, kot veljajo za pravne osebe Egipta, ob upoštevanju pogojev, ki jih določata ali se nanje sklicujeta prilogi I in II.

3.   Sodelovanje je lahko tudi v naslednjih oblikah in sredstvih:

| — | redne razprave o smernicah in prioritetah razvojnih politik in načrtovanja v Egiptu in v Skupnosti, |
| --- | --- |

—

redne razprave o smernicah in prioritetah razvojnih politik in načrtovanja v Egiptu in v Skupnosti,

| — | razprave o obetih in razvoju sodelovanja, |
| --- | --- |

—

razprave o obetih in razvoju sodelovanja,

| — | pravočasna dostava informacij, ki se tičejo izvrševanja programov in raziskovalnih projektov Egipta in Skupnosti, in ki se tičejo rezultatov dela, ki spada v okvire tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

pravočasna dostava informacij, ki se tičejo izvrševanja programov in raziskovalnih projektov Egipta in Skupnosti, in ki se tičejo rezultatov dela, ki spada v okvire tega sporazuma,

| — | skupne seje, |
| --- | --- |

—

skupne seje,

| — | obiski in izmenjave raziskovalnih delavcev, inženirjev in tehnikov, tudi za namene usposabljanja, |
| --- | --- |

—

obiski in izmenjave raziskovalnih delavcev, inženirjev in tehnikov, tudi za namene usposabljanja,

| — | izmenjave in skupna uporaba opreme in materialov, |
| --- | --- |

—

izmenjave in skupna uporaba opreme in materialov,

| — | redni in trajni stiki med vodji programov in projektov v Egiptu in v Skupnosti, |
| --- | --- |

—

redni in trajni stiki med vodji programov in projektov v Egiptu in v Skupnosti,

| — | sodelovanje izvedencev na seminarjih, simpozijih in delavnicah, |
| --- | --- |

—

sodelovanje izvedencev na seminarjih, simpozijih in delavnicah,

| — | izmenjava informacij o praksah, zakonih, pravilih in programih, pomembnih za sodelovanje po tem sporazumu, |
| --- | --- |

—

izmenjava informacij o praksah, zakonih, pravilih in programih, pomembnih za sodelovanje po tem sporazumu,

| — | razvojno in tehnološko razvojno usposabljanje, |
| --- | --- |

—

razvojno in tehnološko razvojno usposabljanje,

| — | vzajemen dostop do znanstvenih in tehnoloških informacij v obsegu tega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

vzajemen dostop do znanstvenih in tehnoloških informacij v obsegu tega sodelovanja,

| — | vse druge oblike, ki jih sprejme Skupni odbor ES-Egipt za znanstveno in tehnološko sodelovanje, kot je opredeljen v členu 4, in za katere se šteje, da so v skladu s politiko in postopki, ki se uporabljajo v obeh pogodbenicah. |
| --- | --- |

—

vse druge oblike, ki jih sprejme Skupni odbor ES-Egipt za znanstveno in tehnološko sodelovanje, kot je opredeljen v členu 4, in za katere se šteje, da so v skladu s politiko in postopki, ki se uporabljajo v obeh pogodbenicah.

Člen 3

Krepitev sodelovanja

1.   Pogodbenici se trudita, znotraj okvirov zakonodaje, ki se uporablja, olajševati prosto gibanje in bivanje raziskovalnih delavcev, ki sodelujejo v dejavnostih, ki jih pokriva ta sporazum, in olajšujeta čezmejno gibanje blaga, ki je namenjeno uporabi v teh dejavnostih.

2.   Kjer v skladu z lastnimi pravili Skupnost enostransko odobri denarno podporo pravni osebi v Egiptu, ki sodeluje v posredni aktivnosti Skupnosti, Egipt zagotavlja, da na to transakcijo ne bo zaračunana nobena dajatev.

Člen 4

Upravljanje sporazuma

Skupni odbor ES-Egipt za znanstveno in tehnološko sodelovanje

1.   Koordinacijo in olajševanje dejavnosti v okviru tega sporazuma v imenu Egipta izvaja Akademija za znanstveno raziskovanje in tehnologijo in v imenu Skupnosti službe Komisije Evropskih skupnosti odgovorne za Okvirni program, ki imajo funkcijo izvršilnih teles pogodbenic (v nadaljevanju „izvršilni telesi“).

2.   Izvršilni telesi ustanovita skupni odbor, imenovan „Skupni odbor ES-Egipt za znanstveno in tehnološko sodelovanje“ (v nadaljevanju „Skupni odbor“), katerega naloge vključujejo:

| — | zagotavljanje, vrednotenje in pregledovanje izvajanja tega sporazuma, pa tudi spreminjanje njegovih prilog ali sprejemanje novih, da bi upoštevali razvoj znanstvene politike pogodbenic, pod pogojem, da vsaka od pogodbenic izpolnjuje svoje notranje postopke za ta namen, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, vrednotenje in pregledovanje izvajanja tega sporazuma, pa tudi spreminjanje njegovih prilog ali sprejemanje novih, da bi upoštevali razvoj znanstvene politike pogodbenic, pod pogojem, da vsaka od pogodbenic izpolnjuje svoje notranje postopke za ta namen,

| — | letno ugotavljanje potencialnih sektorjev, kjer je potreben razvoj in izboljšanje sodelovanja, ter preučevanje ukrepov v ta namen, |
| --- | --- |

—

letno ugotavljanje potencialnih sektorjev, kjer je potreben razvoj in izboljšanje sodelovanja, ter preučevanje ukrepov v ta namen,

| — | redno razpravljanje o prihodnjih usmeritvah in prioritetah razvojnih politik in razvojnega načrtovanja v Egiptu in v Skupnosti in o obetih prihodnjega sodelovanja v okvirih tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

redno razpravljanje o prihodnjih usmeritvah in prioritetah razvojnih politik in razvojnega načrtovanja v Egiptu in v Skupnosti in o obetih prihodnjega sodelovanja v okvirih tega sporazuma.

3.   Skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki izvršilnih teles, sprejme svoj poslovnik.

4.   Skupni odbor se sestane najmanj enkrat letno, izmenično v Skupnosti in v Egiptu. Izredna srečanja se skličejo na zahtevo ene ali druge pogodbenice. Zaključki in priporočila Skupnega odbora se pošljejo v vednost Pridružitvenemu odboru Evro-mediteranskega sporazuma med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt.

Člen 5

Financiranje

Vzajemne udeležbe v raziskovalnih dejavnostih v okviru tega sporazuma so določene glede na pogoje, določene v Prilogi I, ob upoštevanju zakonodaje, predpisov, politik in pogojev izvrševanja obstoječih programov na ozemlju vsake od pogodbenic.

Člen 6

Razširjanje in uporaba rezultatov in informacij

Za razširjanje in uporabo doseženih in/ali izmenjanih rezultatov, kot tudi informacij, upravljanja, dodeljevanja in izvajanja pravic intelektualne lastnine, ki izhajajo iz raziskovalnih dejavnosti v okviru tega sporazuma, veljajo pogoji, ki so predvideni v Prilogi II.

Člen 7

Končne določbe

1.   Prilogi I in II sta sestavni del tega sporazuma.

Vsa vprašanja ali spore, povezane z razlaganjem ali izvajanjem tega sporazuma, pogodbenici rešujeta sporazumno.

2.   Ta sporazum začne veljati, ko se pogodbenici medsebojno obvestita o zaključku svojih notranjih postopkov za njegovo sklenitev. Pogodbenici, do dokončanja notranjih postopkov pogodbenic za njegovo sklenitev, uporabljata ta sporazum začasno od njegovega podpisa.

Če ena od pogodbenic obvesti drugo, da Sporazuma ne bo sklenila, je medsebojno dogovorjeno, da se projekti in dejavnosti, sproženi med to začasno uporabo Sporazuma, ki potekajo v času omenjenega obvestila, nadaljujejo do njihovega zaključka pod pogoji tega sporazuma.

3.   Vsaka od pogodbenic lahko ta sporazum prekine kadar koli z dvanajstmesečnim odpovednim rokom.

Projekti in dejavnosti, ki potekajo v času prekinitve tega sporazuma, se nadaljujejo do njihovega zaključka pod pogoji tega sporazuma.

4.   Če se ena od pogodbenic odloči spremeniti svoje raziskovalne programe in projekte iz člena 1(1), izvršilno telo te pogodbenice obvesti izvršilno telo druge pogodbenice o natančni vsebini teh sprememb.

Z odstopanjem od drugega pododstavka odstavka 2 je lahko ta sporazum prekinjen pod medsebojno dogovorjenimi pogoji, če ena od pogodbenic v enem mesecu po sprejetju sprememb iz prvega pododstavka obvesti drugo o svoji nameri prekiniti ta sporazum.

5.   Ta sporazum se uporablja na eni strani za ozemlje, na katerem velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, ter na drugi strani za ozemlje Arabske republike Egipt. To ne preprečuje izvajanja dejavnosti sodelovanja na odprtem morju, v vesolju ali na ozemlju tretjih držav v skladu z mednarodnim pravom.

6.   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, danskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku; vsako od teh besedil je enako verodostojno.

V Kairu, 21. junija 2005

Za vlado Arabske republike Egipt

Za Evropsko skupnost

---

(1)  UL L 232, 29.8.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

1

---

PRILOGA I

Pogoji sodelovanja pravnih oseb držav članic Evropske unije in Egipta

Za namene tega sporazuma pravna oseba pomeni vsako fizično osebo ali pravno osebo, ustanovljeno na podlagi nacionalne zakonodaje njenega mesta ustanovitve ali na podlagi zakonodaje Skupnosti ali mednarodnega prava, ki ima pravno osebnost in je upravičena do kakršnih koli pravic in obveznosti v svojem imenu.

I.   POGOJI SODELOVANJA PRAVNIH OSEB EGIPTA V POSREDNIH AKTIVNOSTIH OKVIRNEGA PROGRAMA ES

| 1. | Sodelovanje pravnih oseb, ustanovljenih v Egiptu, v posrednih aktivnostih Okvirnega programa ES upošteva pogoje, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet v členu 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
  Poleg tega lahko pravne osebe, ustanovljene v Egiptu, sodelujejo v posrednih aktivnostih na podlagi člena 164 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

1.

Sodelovanje pravnih oseb, ustanovljenih v Egiptu, v posrednih aktivnostih Okvirnega programa ES upošteva pogoje, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet v členu 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Poleg tega lahko pravne osebe, ustanovljene v Egiptu, sodelujejo v posrednih aktivnostih na podlagi člena 164 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

| 2. | Skupnost lahko odobri denarno podporo pravni osebi, ustanovljeni v Egiptu, ki sodeluje v posrednih aktivnostih iz odstavka 1, pod pogoji, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet v skladu s členom 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji finančnih uredb Evropske skupnosti ali katere koli zakonodaje Skupnosti, ki se uporablja. |
| --- | --- |

2.

Skupnost lahko odobri denarno podporo pravni osebi, ustanovljeni v Egiptu, ki sodeluje v posrednih aktivnostih iz odstavka 1, pod pogoji, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet v skladu s členom 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji finančnih uredb Evropske skupnosti ali katere koli zakonodaje Skupnosti, ki se uporablja.

| 3. | Pogodba, sklenjena med Skupnostjo in katero koli pravno osebo v Egiptu, za izvajanje posrednih aktivnosti zagotovi nadzor in revizijo, ki jo izvaja ali je pod vodstvom Komisije ali Računskega sodišča Evropskih skupnosti.
  V duhu sodelovanja in skupnega interesa pristojni organi v Egiptu zagotavljajo smiselno in izvedljivo pomoč, ki je potrebna ali koristna glede na okoliščine, za izvajanje tega nadzora in revizije. |
| --- | --- |

3.

Pogodba, sklenjena med Skupnostjo in katero koli pravno osebo v Egiptu, za izvajanje posrednih aktivnosti zagotovi nadzor in revizijo, ki jo izvaja ali je pod vodstvom Komisije ali Računskega sodišča Evropskih skupnosti.

V duhu sodelovanja in skupnega interesa pristojni organi v Egiptu zagotavljajo smiselno in izvedljivo pomoč, ki je potrebna ali koristna glede na okoliščine, za izvajanje tega nadzora in revizije.

II.   POGOJI SODELOVANJA PRAVNIH OSEB DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE V RAZISKOVALNIH PROGRAMIH IN PROJEKTIH EGIPTA

| 1. | Vsaka pravna oseba, ustanovljena v Skupnosti, nastala na podlagi nacionalne zakonodaje ene od držav članic Evropske unije ali na podlagi zakonodaje Skupnosti, lahko sodeluje v egiptovskih projektih raziskovalnih in razvojnih programov skupaj z egiptovskimi pravnimi osebami. |
| --- | --- |

1.

Vsaka pravna oseba, ustanovljena v Skupnosti, nastala na podlagi nacionalne zakonodaje ene od držav članic Evropske unije ali na podlagi zakonodaje Skupnosti, lahko sodeluje v egiptovskih projektih raziskovalnih in razvojnih programov skupaj z egiptovskimi pravnimi osebami.

| 2. | Ob upoštevanju odstavka 1 in Priloge II, za pravice in obveznosti pravnih oseb, ustanovljenih v Skupnosti, ki sodelujejo v egiptovskih raziskovalnih projektih znotraj raziskovalnih in razvojnih programov, in za pogoje, ki se uporabljajo za predložitev in ocenjevanje predlogov in za podelitev in sklenitev pogodb za tovrstne projekte, veljajo egiptovska zakonodaja, predpisi in vladne direktive, ki urejajo delovanje raziskovalnih in razvojnih programov, kot veljajo za egiptovske pravne osebe, ob zagotavljanju enakopravnega obravnavanja in ob upoštevanju narave sodelovanja med Egiptom in Skupnostjo na tem področju.
  Za financiranje pravnih oseb, ustanovljenih v Skupnosti, ki sodelujejo v egiptovskih raziskovalnih projektih znotraj raziskovalnih in razvojnih programov, veljajo egiptovska zakonodaja, predpisi in vladne direktive, ki urejajo delovanje raziskovalnih in razvojnih programov, kot veljajo za ne-egiptovske pravne osebe, ki sodelujejo v egiptovskih raziskovalnih projektih znotraj raziskovalnih in razvojnih programov. |
| --- | --- |

2.

Ob upoštevanju odstavka 1 in Priloge II, za pravice in obveznosti pravnih oseb, ustanovljenih v Skupnosti, ki sodelujejo v egiptovskih raziskovalnih projektih znotraj raziskovalnih in razvojnih programov, in za pogoje, ki se uporabljajo za predložitev in ocenjevanje predlogov in za podelitev in sklenitev pogodb za tovrstne projekte, veljajo egiptovska zakonodaja, predpisi in vladne direktive, ki urejajo delovanje raziskovalnih in razvojnih programov, kot veljajo za egiptovske pravne osebe, ob zagotavljanju enakopravnega obravnavanja in ob upoštevanju narave sodelovanja med Egiptom in Skupnostjo na tem področju.

Za financiranje pravnih oseb, ustanovljenih v Skupnosti, ki sodelujejo v egiptovskih raziskovalnih projektih znotraj raziskovalnih in razvojnih programov, veljajo egiptovska zakonodaja, predpisi in vladne direktive, ki urejajo delovanje raziskovalnih in razvojnih programov, kot veljajo za ne-egiptovske pravne osebe, ki sodelujejo v egiptovskih raziskovalnih projektih znotraj raziskovalnih in razvojnih programov.

| 3. | Egipt redno obvešča Skupnost in egiptovske pravne osebe o tekočih egiptovskih programih in možnostih sodelovanja pravnih oseb, ustanovljenih v Skupnosti. |
| --- | --- |

3.

Egipt redno obvešča Skupnost in egiptovske pravne osebe o tekočih egiptovskih programih in možnostih sodelovanja pravnih oseb, ustanovljenih v Skupnosti.

---

PRILOGA II

Načela dodeljevanja pravic intelektualne lastnine

I.   UPORABA

Za namene tega sporazuma ima izraz „intelektualna lastnina“ pomen, opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.

Za namene tega sporazuma znanje pomeni rezultate, vključno z informacijami, ne glede na to, ali jih je mogoče zavarovati, kot tudi avtorske pravice ali pravice, ki se nanašajo na takšne informacije po vložitvi prijave za ali izdaji patentov, vzorcev, rastlinskih sort, dodatnih varstvenih certifikatov ali podobnih oblik varovanja.

II.   PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE PRAVNIH OSEB POGODBENIC

| 1. | Obe pogodbenici zagotavljata, da so pravice intelektualne lastnine pravnih oseb, ustanovljenih v drugi pogodbenici, ki sodelujejo v dejavnostih v skladu s tem sporazumom, in sorodne pravice, ki izhajajo iz takšnega sodelovanja, skladne z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, ki veljajo za pogodbenici, vključno s Sporazumom TRIPS (Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ki ga upravlja Svetovna trgovinska organizacija), kot tudi z Bernsko konvencijo (Pariški akt, 1971) in Pariško konvencijo (Stockholmska listina, 1967). |
| --- | --- |

1.

Obe pogodbenici zagotavljata, da so pravice intelektualne lastnine pravnih oseb, ustanovljenih v drugi pogodbenici, ki sodelujejo v dejavnostih v skladu s tem sporazumom, in sorodne pravice, ki izhajajo iz takšnega sodelovanja, skladne z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, ki veljajo za pogodbenici, vključno s Sporazumom TRIPS (Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ki ga upravlja Svetovna trgovinska organizacija), kot tudi z Bernsko konvencijo (Pariški akt, 1971) in Pariško konvencijo (Stockholmska listina, 1967).

| 2. | Pravne osebe, ustanovljene v Egiptu, ki sodelujejo v posrednih aktivnostih Okvirnega programa ES, imajo enake pravice in obveznosti do intelektualne lastnine kot pravne osebe ustanovljene v Skupnosti, pod pogoji, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet v členu 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in ki jih določa pogodba sklenjena s Skupnostjo, te pravice in obveznosti so v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

2.

Pravne osebe, ustanovljene v Egiptu, ki sodelujejo v posrednih aktivnostih Okvirnega programa ES, imajo enake pravice in obveznosti do intelektualne lastnine kot pravne osebe ustanovljene v Skupnosti, pod pogoji, ki sta jih določila Evropski parlament in Svet v členu 167 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in ki jih določa pogodba sklenjena s Skupnostjo, te pravice in obveznosti so v skladu z odstavkom 1.

| 3. | Pravne osebe, ustanovljene v Skupnosti, ki sodelujejo v egiptovskih raziskovalnih programih in projektih, imajo enake pravice in obveznosti do intelektualne lastnine kot pravne osebe, ustanovljene v Egiptu, ki sodelujejo v teh raziskovalnih programih, te pravice in obveznosti so v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

3.

Pravne osebe, ustanovljene v Skupnosti, ki sodelujejo v egiptovskih raziskovalnih programih in projektih, imajo enake pravice in obveznosti do intelektualne lastnine kot pravne osebe, ustanovljene v Egiptu, ki sodelujejo v teh raziskovalnih programih, te pravice in obveznosti so v skladu z odstavkom 1.

III.   PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE POGODBENIC

| 1. | Če ni drugače izrecno dogovorjeno med pogodbenicama, veljajo naslednja pravila za znanje, ki ga proizvedeta pogodbenici tekom dejavnosti v okviru člena 2(2) tega sporazuma:






  (a) | Pogodbenica, ki je proizvedla to znanje, je lastnica tega znanja. Kjer ni mogoče ugotoviti njunega ustreznega deleža dela, imata skupno lastnino takšnega znanja. |
| --- | --- | --- |

1.

Če ni drugače izrecno dogovorjeno med pogodbenicama, veljajo naslednja pravila za znanje, ki ga proizvedeta pogodbenici tekom dejavnosti v okviru člena 2(2) tega sporazuma:

(a)

Pogodbenica, ki je proizvedla to znanje, je lastnica tega znanja. Kjer ni mogoče ugotoviti njunega ustreznega deleža dela, imata skupno lastnino takšnega znanja.

| (b) | Pogodbenica, ki je lastnica znanja, zagotovi pravice dostopa do tega znanja drugi pogodbenici za izvajanje dejavnosti iz člena 2(2) tega sporazuma. Ta pravica dostopa se zagotovi brez nadomestila. |
| --- | --- |

(b)

Pogodbenica, ki je lastnica znanja, zagotovi pravice dostopa do tega znanja drugi pogodbenici za izvajanje dejavnosti iz člena 2(2) tega sporazuma. Ta pravica dostopa se zagotovi brez nadomestila.

| 2. | Če ni drugače izrecno dogovorjeno med pogodbenicama, veljajo naslednja pravila za znanstvena literarna dela pogodbenic:






  (a) | V primeru, ko pogodbenica objavi znanstvene ali tehnične podatke, informacije in rezultate, ki izhajajo in se tičejo dejavnosti v okviru tega sporazuma, v revijah, člankih, poročilih, knjigah ter video kasetah in programski opremi, se drugi pogodbenici prizna svetovna, ne-ekskluzivna, nepreklicna in brezplačna licenca za prevajanje, kopiranje, prilagajanje, prenos in javno distribucijo teh del. |
| --- | --- | --- |

2.

Če ni drugače izrecno dogovorjeno med pogodbenicama, veljajo naslednja pravila za znanstvena literarna dela pogodbenic:

(a)

V primeru, ko pogodbenica objavi znanstvene ali tehnične podatke, informacije in rezultate, ki izhajajo in se tičejo dejavnosti v okviru tega sporazuma, v revijah, člankih, poročilih, knjigah ter video kasetah in programski opremi, se drugi pogodbenici prizna svetovna, ne-ekskluzivna, nepreklicna in brezplačna licenca za prevajanje, kopiranje, prilagajanje, prenos in javno distribucijo teh del.

| (b) | Na vseh izvodih podatkov in informacij, zavarovanih z avtorskimi pravicami, namenjenih javni distribuciji in pripravljenih na podlagi te določbe, morajo biti navedena imena avtorja oziroma avtorjev dela, razen če avtor izrecno zahteva, da se ga ne navaja. Na izvodu mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic. |
| --- | --- |

(b)

Na vseh izvodih podatkov in informacij, zavarovanih z avtorskimi pravicami, namenjenih javni distribuciji in pripravljenih na podlagi te določbe, morajo biti navedena imena avtorja oziroma avtorjev dela, razen če avtor izrecno zahteva, da se ga ne navaja. Na izvodu mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic.

| 3. | Če ni drugače izrecno določeno med pogodbenicama, veljajo naslednja pravila za vedenja, ki niso za objavo:






  (a) | Pri komunikaciji informacij, ki se tičejo dejavnosti, ki potekajo v skladu s tem sporazumom, drugi pogodbenici, vsaka pogodbenica označi informacije, za katere želi, da ostanejo neobjavljene, z oznakami za zaupnost ali z legendami. |
| --- | --- | --- |

3.

Če ni drugače izrecno določeno med pogodbenicama, veljajo naslednja pravila za vedenja, ki niso za objavo:

(a)

Pri komunikaciji informacij, ki se tičejo dejavnosti, ki potekajo v skladu s tem sporazumom, drugi pogodbenici, vsaka pogodbenica označi informacije, za katere želi, da ostanejo neobjavljene, z oznakami za zaupnost ali z legendami.

| (b) | Pogodbenica prejemnica lahko na lastno odgovornost posreduje vedenja, ki niso za objavo, telesom in osebam v njeni pristojnosti za specifičen namen izvajanja tega sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

Pogodbenica prejemnica lahko na lastno odgovornost posreduje vedenja, ki niso za objavo, telesom in osebam v njeni pristojnosti za specifičen namen izvajanja tega sporazuma.

| (c) | S pisnim soglasjem pogodbenice, ki posreduje vedenja, ki niso za objavo, lahko pogodbenica prejemnica tako vedenje distribuira širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku (b). Pogodbenici sodelujeta v oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za širšo distribucijo, vsaka pogodbenica pa izda dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njene nacionalne politike, predpisi in zakoni. |
| --- | --- |

(c)

S pisnim soglasjem pogodbenice, ki posreduje vedenja, ki niso za objavo, lahko pogodbenica prejemnica tako vedenje distribuira širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku (b). Pogodbenici sodelujeta v oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za širšo distribucijo, vsaka pogodbenica pa izda dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njene nacionalne politike, predpisi in zakoni.

| (d) | Ne-dokumentacijska vedenja, ki niso za objavo, ali druga skrivna vedenja, pridobljena na seminarjih in drugih srečanjih med predstavniki pogodbenic, organiziranih v okviru Sporazuma, ali vedenja, nastala z zaposlovanjem osebja, uporabo opreme ali izvajanjem neposrednih aktivnosti, ostanejo skrivna, če je prejemnik takih vedenj, ki niso za objavo, ali drugih skrivnih ali posebnih vedenj, obveščen o skrivnem značaju informacij, ki so mu bile posredovane, v času, ko se je ta komunikacija dogodila, v skladu z odstavkom (a). |
| --- | --- |

(d)

Ne-dokumentacijska vedenja, ki niso za objavo, ali druga skrivna vedenja, pridobljena na seminarjih in drugih srečanjih med predstavniki pogodbenic, organiziranih v okviru Sporazuma, ali vedenja, nastala z zaposlovanjem osebja, uporabo opreme ali izvajanjem neposrednih aktivnosti, ostanejo skrivna, če je prejemnik takih vedenj, ki niso za objavo, ali drugih skrivnih ali posebnih vedenj, obveščen o skrivnem značaju informacij, ki so mu bile posredovane, v času, ko se je ta komunikacija dogodila, v skladu z odstavkom (a).

| (e) | Vsaka pogodbenica se čim bolj trudi zagotoviti, da se informacije, ki niso za objavo, prejete kot določata odstavka (a) in (d), nadzorujejo na način, ki je predviden v tem sporazumu. Če ena izmed pogodbenic ugotovi, da se ne more, ali če se utemeljeno pričakuje, da se ne bo mogla držati določb o ne-razširjanju iz odstavkov (a) in (d), nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se posvetujeta o določitvi primernega ukrepanja. |
| --- | --- |

(e)

Vsaka pogodbenica se čim bolj trudi zagotoviti, da se informacije, ki niso za objavo, prejete kot določata odstavka (a) in (d), nadzorujejo na način, ki je predviden v tem sporazumu. Če ena izmed pogodbenic ugotovi, da se ne more, ali če se utemeljeno pričakuje, da se ne bo mogla držati določb o ne-razširjanju iz odstavkov (a) in (d), nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se posvetujeta o določitvi primernega ukrepanja.

---

Komisija

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/20

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 1. oktobra 2003

o postopku v okviru člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP proti Chisso Corporation, Daicel Chemical Industries, Ltd, Hoechst AG, The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd in Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd

(Primer št. C.37.370 – Sorbati)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 3426)

(Besedili v angleškem in nemškem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/493/ES)

Komisija je 1. oktobra 2003 sprejela Odločbo o postopku v okviru člena 81 Pogodbe ES in člena 53 Sporazuma EGP. Komisija, v skladu z določbami člena 30 Uredbe Sveta 1/2003 (1), tukaj objavlja imena strank in glavno vsebino Odločbe ter naložene sankcije, z upoštevanjem zakonitega interesa podjetij za zaščito njihovih poslovnih interesov. Različico polnega besedila Odločbe, ki ni zaupna, lahko najdete v verodostojnih jezikih primera in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco: http://europa.eu.int/comm/competition/ index_en.html

I.   POVZETEK KRŠITVE

| (1) | Ta odločba je naslovljena na Chisso Corporation (v nadaljnjem besedilu „Chisso“), Daicel Chemical Industries, Ltd (v nadaljnjem besedilu „Daicel“), Hoechst AG (v nadaljnjem besedilu „Hoechst“), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd (v nadaljnjem besedilu „Nippon“) in Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (v nadaljnjem besedilu „Ueno“). |
| --- | --- |

(1)

Ta odločba je naslovljena na Chisso Corporation (v nadaljnjem besedilu „Chisso“), Daicel Chemical Industries, Ltd (v nadaljnjem besedilu „Daicel“), Hoechst AG (v nadaljnjem besedilu „Hoechst“), The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd (v nadaljnjem besedilu „Nippon“) in Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd (v nadaljnjem besedilu „Ueno“).

| (2) | Naslovniki so bili udeleženi pri eni, nepretrgani kršitvi člena 81(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Pogodba ES“ ali „Pogodba“) in, od 1. januarja 1994, člena 53(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu „Sporazum EGP“) na področju celotnega EGP, v kateri so:






  — | se dogovarjali o predvidenih cenah, |
| --- | --- | --- |

(2)

Naslovniki so bili udeleženi pri eni, nepretrgani kršitvi člena 81(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Pogodba ES“ ali „Pogodba“) in, od 1. januarja 1994, člena 53(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu „Sporazum EGP“) na področju celotnega EGP, v kateri so:

—

se dogovarjali o predvidenih cenah,

| — | dodeljevali količinske kvote za sorbate, |
| --- | --- |

—

dodeljevali količinske kvote za sorbate,

| — | se odločili, da potencialnim novim članom na trgu ne bodo priskrbeli tehnologije, in |
| --- | --- |

—

se odločili, da potencialnim novim članom na trgu ne bodo priskrbeli tehnologije, in

| — | spremljali svoje protikonkurenčne ukrepe. |
| --- | --- |

—

spremljali svoje protikonkurenčne ukrepe.

| (3) | Podjetja so pri kršitvi sodelovala vsaj od 31. decembra 1978 do vsaj 30. novembra 1995 v primeru podjetja Nippon in do vsaj 31. oktobra 1996 v primeru vseh ostalih strank. |
| --- | --- |

(3)

Podjetja so pri kršitvi sodelovala vsaj od 31. decembra 1978 do vsaj 30. novembra 1995 v primeru podjetja Nippon in do vsaj 31. oktobra 1996 v primeru vseh ostalih strank.

| (4) | Sorbati so kemični konzervansi (protimikrobna sredstva), ki lahko zavirajo ali preprečijo rast mikroorganizmov, npr. kvasovk, bakterij, plesni ali gliv, in se uporabljajo predvsem v prehrani in pijači. Njihovi glavni mehanizmi služijo za zmanjševanje razpoložljivosti vode in povečevanje kislosti. Včasih so ti dodatki uporabljeni tudi za konzerviranje drugih pomembnih lastnosti hrane, npr. okusa, barve, teksture in hranilne vrednosti. Poleg tega da so uporabni kot konzervansi v hrani in pijači, se sorbati dobro odrežejo tudi pri stabiliziranju drugih vrst proizvodov, npr. farmacevtskih proizvodov, kozmetike, hrane za domače živali in živalske krme. |
| --- | --- |

(4)

Sorbati so kemični konzervansi (protimikrobna sredstva), ki lahko zavirajo ali preprečijo rast mikroorganizmov, npr. kvasovk, bakterij, plesni ali gliv, in se uporabljajo predvsem v prehrani in pijači. Njihovi glavni mehanizmi služijo za zmanjševanje razpoložljivosti vode in povečevanje kislosti. Včasih so ti dodatki uporabljeni tudi za konzerviranje drugih pomembnih lastnosti hrane, npr. okusa, barve, teksture in hranilne vrednosti. Poleg tega da so uporabni kot konzervansi v hrani in pijači, se sorbati dobro odrežejo tudi pri stabiliziranju drugih vrst proizvodov, npr. farmacevtskih proizvodov, kozmetike, hrane za domače živali in živalske krme.

| (5) | Obstajajo tri glavne vrste sorbatov: sorbinska kislina, kalijev sorbat in kalcijev sorbat. |
| --- | --- |

(5)

Obstajajo tri glavne vrste sorbatov: sorbinska kislina, kalijev sorbat in kalcijev sorbat.

| (6) | Sorbinska kislina je osnovni proizvod. Je fiziološko inertna maščobna kislina, ki se v telesu razgradi in uporabi. Na vonj in okus proizvodov, ki jih konzervira, nima nobenega učinka. Veliko se uporablja v margarini, majonezi, solatah, siru, ribjih proizvodih, mesu in klobasah, sadnih proizvodih, pijači, slaščičarskih in pekovskih proizvodih ter fungistatičnih embalažnih materialih. Postopek pridobivanja te snovi je tehnično zahteven, medtem ko druge sorbatne proizvode pridobivamo iz sorbinske kisline s tehnično enostavnejšim korakom predelave. Za proizvodnjo sorbinske kisline sta potrebni dve surovini: keten in krotonski aldehid (plin), ki ga je treba proizvajati na mestu. Visoki stroški investicij, potrebni za proizvodne obrate, predstavljajo pomembne ovire za potencialne nove člane na trgu. |
| --- | --- |

(6)

Sorbinska kislina je osnovni proizvod. Je fiziološko inertna maščobna kislina, ki se v telesu razgradi in uporabi. Na vonj in okus proizvodov, ki jih konzervira, nima nobenega učinka. Veliko se uporablja v margarini, majonezi, solatah, siru, ribjih proizvodih, mesu in klobasah, sadnih proizvodih, pijači, slaščičarskih in pekovskih proizvodih ter fungistatičnih embalažnih materialih. Postopek pridobivanja te snovi je tehnično zahteven, medtem ko druge sorbatne proizvode pridobivamo iz sorbinske kisline s tehnično enostavnejšim korakom predelave. Za proizvodnjo sorbinske kisline sta potrebni dve surovini: keten in krotonski aldehid (plin), ki ga je treba proizvajati na mestu. Visoki stroški investicij, potrebni za proizvodne obrate, predstavljajo pomembne ovire za potencialne nove člane na trgu.

| (7) | Kalijev sorbat se uporablja, kjer je potrebna visoka topnost v vodi. Uporaba sorbinske kisline je omejena, saj ima v vodi nizko topnost. Zato je kalijev sorbat osnovna oblika, ki se uporablja v večini proizvodov z visoko vsebnostjo vode. |
| --- | --- |

(7)

Kalijev sorbat se uporablja, kjer je potrebna visoka topnost v vodi. Uporaba sorbinske kisline je omejena, saj ima v vodi nizko topnost. Zato je kalijev sorbat osnovna oblika, ki se uporablja v večini proizvodov z visoko vsebnostjo vode.

| (8) | Kalcijev sorbat se proizvaja v majhnih količinah, uporablja se za premaze ovojnega papirja za sir v Franciji in Italiji. |
| --- | --- |

(8)

Kalcijev sorbat se proizvaja v majhnih količinah, uporablja se za premaze ovojnega papirja za sir v Franciji in Italiji.

| (9) | Sorbinska kislina in njene soli (vključno s kalijevim sorbatom) se uvršča med glavne konzervanse, ki se uporabljajo v Zahodni Evropi. Sorbinska kislina predstavlja 30 % prodaje sorbatov in kalijev sorbat predstavlja ostalih 70 %. |
| --- | --- |

(9)

Sorbinska kislina in njene soli (vključno s kalijevim sorbatom) se uvršča med glavne konzervanse, ki se uporabljajo v Zahodni Evropi. Sorbinska kislina predstavlja 30 % prodaje sorbatov in kalijev sorbat predstavlja ostalih 70 %.

| (10) | Konzervansi so zreli izdelki, ki se jih intenzivno ne raziskuje in razvija, zato so možnosti, da bi na trg vstopili novi konzervansi, minimalne. |
| --- | --- |

(10)

Konzervansi so zreli izdelki, ki se jih intenzivno ne raziskuje in razvija, zato so možnosti, da bi na trg vstopili novi konzervansi, minimalne.

| (11) | Sorbati so vodilni proizvodni segment v sektorju konzervansov. Glavni nadomestki za sorbate so natrijev in kalijev benzoat, skupaj parabeni. Vseeno pa veliko proizvajalcev kljub višji ceni raje uporablja sorbate, saj so bolj kakovostni. Noben od teh izdelkov ne predstavlja popolnega nadomestka, še posebej parabeni zavzemajo le tržno nišo v industriji konzervansov za hrano. Povpraševanje po sorbatih ni cenovno prožno, saj obstaja le nekaj, če sploh kaj, nadomestkov za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(11)

Sorbati so vodilni proizvodni segment v sektorju konzervansov. Glavni nadomestki za sorbate so natrijev in kalijev benzoat, skupaj parabeni. Vseeno pa veliko proizvajalcev kljub višji ceni raje uporablja sorbate, saj so bolj kakovostni. Noben od teh izdelkov ne predstavlja popolnega nadomestka, še posebej parabeni zavzemajo le tržno nišo v industriji konzervansov za hrano. Povpraševanje po sorbatih ni cenovno prožno, saj obstaja le nekaj, če sploh kaj, nadomestkov za njihovo uporabo.

| (12) | Upoštevani trg je geografsko svetovnega merila. Zato presega geografsko območje, na katerem sankcija velja, in sicer EGP. |
| --- | --- |

(12)

Upoštevani trg je geografsko svetovnega merila. Zato presega geografsko območje, na katerem sankcija velja, in sicer EGP.

| (13) | Struktura, organizacija in delovanje kartela so temeljili na deljeni oceni trga. Hoechst je predstavljal evropski trg in Daicel, Chisso, Nippon ter Ueno, kot skupina, so predstavljali japonski trg. |
| --- | --- |

(13)

Struktura, organizacija in delovanje kartela so temeljili na deljeni oceni trga. Hoechst je predstavljal evropski trg in Daicel, Chisso, Nippon ter Ueno, kot skupina, so predstavljali japonski trg.

| (14) | Sestanki kartela so potekali na več različnih nivojih. Sestanki dvakrat na leto med podjetjem Hoechst in štirimi japonskimi proizvajalci („skupni sestanki“); pripravljalni sestanki japonskih proizvajalcev („pripravljalni sestanki“ ali „pred-sestanki“) in dvostranski sestanki ter telefonski stiki („dvostranski stiki“). |
| --- | --- |

(14)

Sestanki kartela so potekali na več različnih nivojih. Sestanki dvakrat na leto med podjetjem Hoechst in štirimi japonskimi proizvajalci („skupni sestanki“); pripravljalni sestanki japonskih proizvajalcev („pripravljalni sestanki“ ali „pred-sestanki“) in dvostranski sestanki ter telefonski stiki („dvostranski stiki“).

| (15) | Japonski proizvajalci so pred vsakim skupnim sestankom imeli več pripravljalnih sestankov, da bi se dogovorili o cenah in količinskih kvotah, o katerih naj bi razpravljali s podjetjem Hoechst. |
| --- | --- |

(15)

Japonski proizvajalci so pred vsakim skupnim sestankom imeli več pripravljalnih sestankov, da bi se dogovorili o cenah in količinskih kvotah, o katerih naj bi razpravljali s podjetjem Hoechst.

| (16) | Dodatno so poleg sestankov skupine potekali tudi številni dvostranski sestanki ter telefonski stiki med podjetjem Hoechst in japonskimi proizvajalci. |
| --- | --- |

(16)

Dodatno so poleg sestankov skupine potekali tudi številni dvostranski sestanki ter telefonski stiki med podjetjem Hoechst in japonskimi proizvajalci.

II.   GLOBE

| (17) | Komisija, ob upoštevanju narave kršitve v tem primeru, njenega dejanskega vpliva na trg sorbatov in dejstva, da je pokrivala celotni skupni trg ter, po ustanovitvi le-tega, tudi celotni trg EGP, meni, da so podjetja, ki jih ta odločba zadeva, zagrešila kršitev člena 81(1) Pogodbe ES in člena 53(1) Sporazuma EGP, ki je bila zelo resna. |
| --- | --- |

(17)

Komisija, ob upoštevanju narave kršitve v tem primeru, njenega dejanskega vpliva na trg sorbatov in dejstva, da je pokrivala celotni skupni trg ter, po ustanovitvi le-tega, tudi celotni trg EGP, meni, da so podjetja, ki jih ta odločba zadeva, zagrešila kršitev člena 81(1) Pogodbe ES in člena 53(1) Sporazuma EGP, ki je bila zelo resna.

| (18) | Lestvica verjetnih glob znotraj kategorije zelo resnih kršitev omogoča uporabo diferencirane obravnave za podjetja, zato da se upošteva učinkovita gospodarska zmogljivost kršiteljev, da bi konkurenci povzročili veliko škodo. Ta postopek je še posebej potreben, kjer, tako kot v tem primeru, obstajajo precejšnje razlike v velikosti trga podjetij, ki sodelujejo pri kršitvi. |
| --- | --- |

(18)

Lestvica verjetnih glob znotraj kategorije zelo resnih kršitev omogoča uporabo diferencirane obravnave za podjetja, zato da se upošteva učinkovita gospodarska zmogljivost kršiteljev, da bi konkurenci povzročili veliko škodo. Ta postopek je še posebej potreben, kjer, tako kot v tem primeru, obstajajo precejšnje razlike v velikosti trga podjetij, ki sodelujejo pri kršitvi.

| (19) | V okoliščinah tega primera, ki vključuje več podjetij, bo pri določanju osnovnega zneska glob treba upoštevati specifično težo in zato realen vpliv dejavnosti vsakega posameznega kršitelja na konkurenco. Zato je za ta namen zadevna podjetja mogoče razdeliti v različne skupine, ustanovljene glede na to, kolikšna je njihova relativna pomembnost na upoštevanem trgu. |
| --- | --- |

(19)

V okoliščinah tega primera, ki vključuje več podjetij, bo pri določanju osnovnega zneska glob treba upoštevati specifično težo in zato realen vpliv dejavnosti vsakega posameznega kršitelja na konkurenco. Zato je za ta namen zadevna podjetja mogoče razdeliti v različne skupine, ustanovljene glede na to, kolikšna je njihova relativna pomembnost na upoštevanem trgu.

| (20) | Komisija v tem primeru zato meni, da je primerno vzeti svetovni promet proizvoda v zadnjem celotnem letu kršitve (1995), kot temelj za primerjanje relativne pomembnosti vsakega posameznega podjetja na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija v tem primeru zato meni, da je primerno vzeti svetovni promet proizvoda v zadnjem celotnem letu kršitve (1995), kot temelj za primerjanje relativne pomembnosti vsakega posameznega podjetja na zadevnem trgu.

| (21) | Glede na svetovni promet proizvoda, ki so ga priskrbele družbe same kot odgovor na zahtevo Komisije po informacijah, je bil leta 1995 Hoechst daleč največji proizvajalec sorbatov na svetovnem trgu, s tržnim deležem [...]* (2) % (v EGP [...]* %). Zato je postavljen v prvo skupino. Daicel, Chisso Nippon in Ueno imajo vsi tržne deleže med [...]* % in [...]* % (v EGP med [...]* % in [...]* %). Zato so postavljeni v drugo skupino. |
| --- | --- |

(21)

Glede na svetovni promet proizvoda, ki so ga priskrbele družbe same kot odgovor na zahtevo Komisije po informacijah, je bil leta 1995 Hoechst daleč največji proizvajalec sorbatov na svetovnem trgu, s tržnim deležem [...]* (2) % (v EGP [...]* %). Zato je postavljen v prvo skupino. Daicel, Chisso Nippon in Ueno imajo vsi tržne deleže med [...]* % in [...]* % (v EGP med [...]* % in [...]* %). Zato so postavljeni v drugo skupino.

| (22) | Na podlagi zgoraj omenjenega so primerni začetni zneski za globe, naložene v tem primeru, ki izhajajo iz kriterija relativne pomembnosti na zadevnem trgu, za vsako skupino naslednji:






  — | prva skupina: 20 milijonov EUR, |
| --- | --- | --- |

(22)

Na podlagi zgoraj omenjenega so primerni začetni zneski za globe, naložene v tem primeru, ki izhajajo iz kriterija relativne pomembnosti na zadevnem trgu, za vsako skupino naslednji:

—

prva skupina: 20 milijonov EUR,

| — | druga skupina: 6,66 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

druga skupina: 6,66 milijonov EUR.

| (23) | Da bi zagotovili, da bo globa imela zadosten učinek odvračanja na velika podjetja, in upoštevali, da imajo velika podjetja pravno in gospodarsko znanje ter infrastrukture, ki jim omogočajo, da še lažje prepoznajo, ali njihove dejavnosti predstavljajo kršitev, in so zato lahko pozorni na posledice, ki izhajajo iz te dejavnosti v okviru zakonodaje o konkurenci, je treba začetni znesek za podjetje Hoechst še prilagoditi. |
| --- | --- |

(23)

Da bi zagotovili, da bo globa imela zadosten učinek odvračanja na velika podjetja, in upoštevali, da imajo velika podjetja pravno in gospodarsko znanje ter infrastrukture, ki jim omogočajo, da še lažje prepoznajo, ali njihove dejavnosti predstavljajo kršitev, in so zato lahko pozorni na posledice, ki izhajajo iz te dejavnosti v okviru zakonodaje o konkurenci, je treba začetni znesek za podjetje Hoechst še prilagoditi.

| (24) | V primeru podjetja Hoechst, ki je daleč največje podjetje, ki ga zadeva ta odločba, Komisija meni, da je treba primeren začetni znesek za globo, ki izhaja iz kriterija relativne pomembnosti na zadevnem trgu, še dodatno prilagoditi navzgor, zato da bi upoštevali velikost podjetja in njegova celotna sredstva. Zato je treba začetni znesek globe, določen v uvodni izjavi (22), povečati za 100 %, na 40 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(24)

V primeru podjetja Hoechst, ki je daleč največje podjetje, ki ga zadeva ta odločba, Komisija meni, da je treba primeren začetni znesek za globo, ki izhaja iz kriterija relativne pomembnosti na zadevnem trgu, še dodatno prilagoditi navzgor, zato da bi upoštevali velikost podjetja in njegova celotna sredstva. Zato je treba začetni znesek globe, določen v uvodni izjavi (22), povečati za 100 %, na 40 milijonov EUR.

| (25) | Komisija meni, da so Chisso, Daicel, Hoechst in Ueno kršili člen 81(1) Pogodbe in člen 53(1) Sporazuma EGP od 31. decembra 1978 do 31. oktobra 1996. Zakrivili so dolgoročno kršitev, ki je trajala 17 let in 10 mesecev. Začetni znesek glob, določen za resnost kršitve, za Chisso, Daicel, Ueno in Hoechst je zato treba povečati za 175 %. |
| --- | --- |

(25)

Komisija meni, da so Chisso, Daicel, Hoechst in Ueno kršili člen 81(1) Pogodbe in člen 53(1) Sporazuma EGP od 31. decembra 1978 do 31. oktobra 1996. Zakrivili so dolgoročno kršitev, ki je trajala 17 let in 10 mesecev. Začetni znesek glob, določen za resnost kršitve, za Chisso, Daicel, Ueno in Hoechst je zato treba povečati za 175 %.

| (26) | Nippon je kršil člen 81(1) Pogodbe in člen 53(1) Sporazuma EGP od 31. decembra 1978 do 30. novembra 1995. Zakrivil je dolgoročno kršitev, ki je trajala 16 let in 11 mesecev. Začetni znesek globe, določen v uvodni izjavi (22) za resnost kršitve, je zato treba povečati za 165 %. |
| --- | --- |

(26)

Nippon je kršil člen 81(1) Pogodbe in člen 53(1) Sporazuma EGP od 31. decembra 1978 do 30. novembra 1995. Zakrivil je dolgoročno kršitev, ki je trajala 16 let in 11 mesecev. Začetni znesek globe, določen v uvodni izjavi (22) za resnost kršitve, je zato treba povečati za 165 %.

| (27) | Komisija temu primerno določa osnovne zneske glob: za Chisso 18,315 milijonov EUR, za Daicel 18,315 milijonov EUR, za Hoechst 110 milijonov EUR, za Nippon 17,649 milijonov EUR in za Ueno 18,315 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(27)

Komisija temu primerno določa osnovne zneske glob: za Chisso 18,315 milijonov EUR, za Daicel 18,315 milijonov EUR, za Hoechst 110 milijonov EUR, za Nippon 17,649 milijonov EUR in za Ueno 18,315 milijonov EUR.

| (28) | Kot oteževalno okoliščino je treba upoštevati glavno vlogo podjetja Hoechst v kartelu in njegovo recidivistično obnašanje, kar upravičuje povečanja osnovnega zneska globe za 30 % oziroma 50 %. |
| --- | --- |

(28)

Kot oteževalno okoliščino je treba upoštevati glavno vlogo podjetja Hoechst v kartelu in njegovo recidivistično obnašanje, kar upravičuje povečanja osnovnega zneska globe za 30 % oziroma 50 %.

| (29) | Daicel je bil, poleg podjetja Hoechst, gonilna sila kartela. Ti dve podjetji sta bili daleč najvplivnejša člana kartela, z največjim tržnim deležem in enakimi interesi. Dejstvo, da je Hoechst igral glavno vlogo pri kršitvi, ne pomeni, da Daicel ni imel takšne vloge. Komisija pa sprejema, da so tudi drugi člani kartela imeli določene pobude, da bi izpolnili svoje skupne protikonkurenčne cilje. Ob upoštevanju zgoraj omenjenega je treba v primeru podjetja Daicel osnovni znesek povečati za 30 %. |
| --- | --- |

(29)

Daicel je bil, poleg podjetja Hoechst, gonilna sila kartela. Ti dve podjetji sta bili daleč najvplivnejša člana kartela, z največjim tržnim deležem in enakimi interesi. Dejstvo, da je Hoechst igral glavno vlogo pri kršitvi, ne pomeni, da Daicel ni imel takšne vloge. Komisija pa sprejema, da so tudi drugi člani kartela imeli določene pobude, da bi izpolnili svoje skupne protikonkurenčne cilje. Ob upoštevanju zgoraj omenjenega je treba v primeru podjetja Daicel osnovni znesek povečati za 30 %.

| (30) | V primeru podjetja Chisso v zvezi s kršitvijo ne obstajajo oteževalne okoliščine. |
| --- | --- |

(30)

V primeru podjetja Chisso v zvezi s kršitvijo ne obstajajo oteževalne okoliščine.

| (31) | V primeru podjetja Nippon v zvezi s kršitvijo ne obstajajo oteževalne okoliščine. |
| --- | --- |

(31)

V primeru podjetja Nippon v zvezi s kršitvijo ne obstajajo oteževalne okoliščine.

| (32) | V primeru podjetja Ueno v zvezi s kršitvijo ne obstajajo oteževalne okoliščine. |
| --- | --- |

(32)

V primeru podjetja Ueno v zvezi s kršitvijo ne obstajajo oteževalne okoliščine.

| (33) | V primeru podjetja Hoechst v zvezi s kršitvijo ne obstajajo olajševalne okoliščine. |
| --- | --- |

(33)

V primeru podjetja Hoechst v zvezi s kršitvijo ne obstajajo olajševalne okoliščine.

| (34) | V primeru podjetja Daicel v zvezi s kršitvijo ne obstajajo olajševalne okoliščine. |
| --- | --- |

(34)

V primeru podjetja Daicel v zvezi s kršitvijo ne obstajajo olajševalne okoliščine.

| (35) | V primeru podjetja Chisso v zvezi s kršitvijo ne obstajajo olajševalne okoliščine. |
| --- | --- |

(35)

V primeru podjetja Chisso v zvezi s kršitvijo ne obstajajo olajševalne okoliščine.

| (36) | V primeru podjetja Nippon v zvezi s kršitvijo ne obstajajo olajševalne okoliščine. |
| --- | --- |

(36)

V primeru podjetja Nippon v zvezi s kršitvijo ne obstajajo olajševalne okoliščine.

| (37) | Komisija bo v zvezi s primerom podjetja Ueno kot olajševalno okoliščino upoštevala neizvajanje v praksi dogovorjenih dodelitev količinskih kvot. |
| --- | --- |

(37)

Komisija bo v zvezi s primerom podjetja Ueno kot olajševalno okoliščino upoštevala neizvajanje v praksi dogovorjenih dodelitev količinskih kvot.

| (38) | Jasno je, da uporaba obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 v tem primeru ni mogoča. Meja med uporabo ratione temporis obvestila iz leta 1996 in obvestila iz leta 2002 je bila zarisana v točki 28 obvestila iz leta 2002, kjer piše naslednje:
  „Od 14. februarja 2002 to obvestilo nadomešča obvestilo iz leta 1996 za vse primere, v katerih nobeno podjetje ni stopilo v stik s Komisijo, da bi izkoristilo ugodno obravnavo, določeno v tistem obvestilu.“ |
| --- | --- |

(38)

Jasno je, da uporaba obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002 v tem primeru ni mogoča. Meja med uporabo ratione temporis obvestila iz leta 1996 in obvestila iz leta 2002 je bila zarisana v točki 28 obvestila iz leta 2002, kjer piše naslednje:

„Od 14. februarja 2002 to obvestilo nadomešča obvestilo iz leta 1996 za vse primere, v katerih nobeno podjetje ni stopilo v stik s Komisijo, da bi izkoristilo ugodno obravnavo, določeno v tistem obvestilu.“

| (39) | V tem primeru pa je več podjetij – vključno s podjetjem Hoechst – pred tistim datumom že „stopilo v stik“ s Komisijo. Zato ostane v uporabi obvestilo o prizanesljivosti iz leta 1996. |
| --- | --- |

(39)

V tem primeru pa je več podjetij – vključno s podjetjem Hoechst – pred tistim datumom že „stopilo v stik“ s Komisijo. Zato ostane v uporabi obvestilo o prizanesljivosti iz leta 1996.

| (40) | Komisija, v skladu z razdelkom B obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996, podjetju Chisso odobri 100 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju sicer bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo. |
| --- | --- |

(40)

Komisija, v skladu z razdelkom B obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996, podjetju Chisso odobri 100 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju sicer bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo.

| (41) | Zato Komisija podjetju Chisso ne bo naložila globe. |
| --- | --- |

(41)

Zato Komisija podjetju Chisso ne bo naložila globe.

| (42) | Komisija, ob upoštevanju sodelovanja v okviru obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996, podjetju Hoechst v skladu s prvo in drugo alineo razdelka D(2) obvestila odobri 50 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo. |
| --- | --- |

(42)

Komisija, ob upoštevanju sodelovanja v okviru obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996, podjetju Hoechst v skladu s prvo in drugo alineo razdelka D(2) obvestila odobri 50 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo.

| (43) | Komisija, ob upoštevanju sodelovanja v okviru obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996, podjetju Nippon v skladu s prvo in drugo alineo razdelka D(2) obvestila odobri 40 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo. |
| --- | --- |

(43)

Komisija, ob upoštevanju sodelovanja v okviru obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996, podjetju Nippon v skladu s prvo in drugo alineo razdelka D(2) obvestila odobri 40 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo.

| (44) | Komisija, ob upoštevanju sodelovanja v okviru obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996 in ob upoštevanju stopnje, na kateri je bil postopek, ko se je sodelovanje dogajalo, podjetju Daicel v skladu s prvo in drugo alineo razdelka D(2) obvestila odobri 30 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo. |
| --- | --- |

(44)

Komisija, ob upoštevanju sodelovanja v okviru obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996 in ob upoštevanju stopnje, na kateri je bil postopek, ko se je sodelovanje dogajalo, podjetju Daicel v skladu s prvo in drugo alineo razdelka D(2) obvestila odobri 30 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo.

| (45) | Komisija, ob upoštevanju sodelovanja v okviru obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996 in ob upoštevanju stopnje, na kateri je bil postopek, ko se je sodelovanje dogajalo, podjetju Ueno v skladu s prvo in drugo alineo razdelka D(2) obvestila odobri 25 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo. |
| --- | --- |

(45)

Komisija, ob upoštevanju sodelovanja v okviru obvestila o prizanesljivosti iz leta 1996 in ob upoštevanju stopnje, na kateri je bil postopek, ko se je sodelovanje dogajalo, podjetju Ueno v skladu s prvo in drugo alineo razdelka D(2) obvestila odobri 25 % zmanjšanje globe, ki bi podjetju bila naložena, če ne bi sodelovalo s Komisijo.

| (46) | Končno, z upoštevanjem narave sodelovanja podjetij in z vidika pogojev, določenih v obvestilu o prizanesljivosti iz leta 1996, se globe, naložene naslovnikom te odločbe, zmanjšajo na sledeči način:






  (a) | Chisso: zmanjšanje za 100 %, |
| --- | --- | --- |

(46)

Končno, z upoštevanjem narave sodelovanja podjetij in z vidika pogojev, določenih v obvestilu o prizanesljivosti iz leta 1996, se globe, naložene naslovnikom te odločbe, zmanjšajo na sledeči način:

(a)

Chisso: zmanjšanje za 100 %,

| (b) | Daicel: zmanjšanje za 30 %, |
| --- | --- |

(b)

Daicel: zmanjšanje za 30 %,

| (c) | Hoechst: zmanjšanje za 50 %, |
| --- | --- |

(c)

Hoechst: zmanjšanje za 50 %,

| (d) | Nippon: zmanjšanje za 40 %, |
| --- | --- |

(d)

Nippon: zmanjšanje za 40 %,

| (e) | Ueno: zmanjšanje za 25 %. |
| --- | --- |

(e)

Ueno: zmanjšanje za 25 %.

| (47) | Chisso navaja, da se je finančno stanje podjetja v zadnjih letih poslabšalo zaradi resne in dolgotrajne gospodarske krize na Japonskem, ki traja več kot dve desetletji, in ogromne finančne izpostavljenosti podjetja za škodo in stroške čiščenja, ki so nastali zaradi bolezni Minamata. V svojem predlogu, vloženem dne 10. junija 2003, Chisso nadalje razlaga in opisuje svoj negotov finančni položaj in Komisiji zagotavlja finančne podatke. |
| --- | --- |

(47)

Chisso navaja, da se je finančno stanje podjetja v zadnjih letih poslabšalo zaradi resne in dolgotrajne gospodarske krize na Japonskem, ki traja več kot dve desetletji, in ogromne finančne izpostavljenosti podjetja za škodo in stroške čiščenja, ki so nastali zaradi bolezni Minamata. V svojem predlogu, vloženem dne 10. junija 2003, Chisso nadalje razlaga in opisuje svoj negotov finančni položaj in Komisiji zagotavlja finančne podatke.

| (48) | Komisija ugotavlja, da podjetje Ueno ni pripravilo konsolidiranih podatkov. Komisija po preučevanju finančnega stanja podjetja Ueno na podlagi nekonsolidiranih podatkov zaključuje, da v primeru podjetja Ueno zneska globe ni primerno prilagoditi. Upoštevanje neugodnega finančnega stanja podjetja enakovredno priznavanju nepravične konkurenčne prednosti za podjetja, ki so najslabše prilagojena pogojem na trgu. Ker Komisija podjetju Chisso ne nalaga globe, je njihov argument nepomemben. |
| --- | --- |

(48)

Komisija ugotavlja, da podjetje Ueno ni pripravilo konsolidiranih podatkov. Komisija po preučevanju finančnega stanja podjetja Ueno na podlagi nekonsolidiranih podatkov zaključuje, da v primeru podjetja Ueno zneska globe ni primerno prilagoditi. Upoštevanje neugodnega finančnega stanja podjetja enakovredno priznavanju nepravične konkurenčne prednosti za podjetja, ki so najslabše prilagojena pogojem na trgu. Ker Komisija podjetju Chisso ne nalaga globe, je njihov argument nepomemben.

| (49) | Končno, globe, naložene v skladu s členom 23(2) Uredbe (ES) št. 1/2003, so naslednje:






  — | Daicel Chemical Industries, Ltd: 16,6 milijonov EUR |
| --- | --- | --- |

(49)

Končno, globe, naložene v skladu s členom 23(2) Uredbe (ES) št. 1/2003, so naslednje:

—

Daicel Chemical Industries, Ltd: 16,6 milijonov EUR

| — | Hoechst AG: 99,0 milijonov EUR |
| --- | --- |

—

Hoechst AG: 99,0 milijonov EUR

| — | The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd: 10,5 milijonov EUR |
| --- | --- |

—

The Nippon Synthetic Chemical Industry Co. Ltd: 10,5 milijonov EUR

| — | Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd: 12,3 milijonov EUR |
| --- | --- |

—

Ueno Fine Chemicals Industry, Ltd: 12,3 milijonov EUR

| (50) | Navedena podjetja morajo takoj prenehati s kršitvijo, če tega do sedaj še niso storila. Vzdržati se morajo ponovitev katerega koli dejanja ali dejavnosti, kot je kršitev, odkrita v tem primeru v tem primeru, in katerega koli dejanja ali dejavnosti, ki ima enak ali podoben predmet ali učinek. |
| --- | --- |

(50)

Navedena podjetja morajo takoj prenehati s kršitvijo, če tega do sedaj še niso storila. Vzdržati se morajo ponovitev katerega koli dejanja ali dejavnosti, kot je kršitev, odkrita v tem primeru v tem primeru, in katerega koli dejanja ali dejavnosti, ki ima enak ali podoben predmet ali učinek.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  Deli tega besedila so urejeni tako, da je zagotovljeno, da zaupne informacije niso razkrite; ti deli so v oglatih oklepajih ter označeni z zvezdico.

---

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/26

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. julija 2005

o spremembi Odločbe 2005/363/ES o ukrepih za zdravstveno varstvo živali pred afriško prašičjo kugo na Sardiniji, Italija

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 2110)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/494/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravjem živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (3), in zlasti člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2005/363/ES z dne 2. maja 2005 o ukrepih za zdravstveno varstvo živali pred afriško prašičjo kugo na Sardiniji, Italija (4), je bila sprejeta zaradi prisotnosti afriške prašičje kuge v provinci Nuoro in deloma v provinci Sassari na Sardiniji. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2005/363/ES z dne 2. maja 2005 o ukrepih za zdravstveno varstvo živali pred afriško prašičjo kugo na Sardiniji, Italija (4), je bila sprejeta zaradi prisotnosti afriške prašičje kuge v provinci Nuoro in deloma v provinci Sassari na Sardiniji.

| (2) | Italija je Komisijo obvestila o nedavnem razvoju navedene bolezni v provincah Sassari in Oristano na Sardiniji. |
| --- | --- |

(2)

Italija je Komisijo obvestila o nedavnem razvoju navedene bolezni v provincah Sassari in Oristano na Sardiniji.

| (3) | Območja Sardinije, navedena v točki (b)(i) člena 5(2) Odločbe 2005/363/ES, ki so izvzeta iz odstopanja, predvidenega v tem členu, ki italijanskim organom dovoljuje odpošiljanje prašičjega mesa pod določenimi pogoji, je zato treba razširiti na provinco Orestano ter na občine Calangianus, Sant'Antonio di Gallura in Telti v provinci Sassari. |
| --- | --- |

(3)

Območja Sardinije, navedena v točki (b)(i) člena 5(2) Odločbe 2005/363/ES, ki so izvzeta iz odstopanja, predvidenega v tem členu, ki italijanskim organom dovoljuje odpošiljanje prašičjega mesa pod določenimi pogoji, je zato treba razširiti na provinco Orestano ter na občine Calangianus, Sant'Antonio di Gallura in Telti v provinci Sassari.

| (4) | Odločbo 2005/363/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2005/363/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

JE SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Odločbi 2005/363/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. julija 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 157, 30.4.2004, str. 33) (Popravljena različica v UL L 195, 2.6.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

2

(3)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

3

(4)  UL L 118, 5.5.2005, str. 39.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Območja Sardinije, navedena v točki (b)(i) člena 5(2):

| (a) | v provinci Nuoro: celotno območje; |
| --- | --- |

(a)

v provinci Nuoro: celotno območje;

| (b) | v provinci Sassari: območje občin Alà dei Sardi, Anela, Banari, Benetutti, Bessude, Bonnanaro, Bono, Bonorva, Borutta, Bottidda, Buddusò, Bultei, Burgos, Cheremule, Cossoine, Esporlatu, Giave, Illorai, Ittireddu, Mores, Nughedu di San Nicolò, Nule, Pattada, Siligo, Thiesi, Torralba, Calangianus, Sant'Antonio di Gallura, Telti; |
| --- | --- |

(b)

v provinci Sassari: območje občin Alà dei Sardi, Anela, Banari, Benetutti, Bessude, Bonnanaro, Bono, Bonorva, Borutta, Bottidda, Buddusò, Bultei, Burgos, Cheremule, Cossoine, Esporlatu, Giave, Illorai, Ittireddu, Mores, Nughedu di San Nicolò, Nule, Pattada, Siligo, Thiesi, Torralba, Calangianus, Sant'Antonio di Gallura, Telti;

| (c) | v provinci Oristano: celotno območje.“ |
| --- | --- |

(c)

v provinci Oristano: celotno območje.“

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/28

---

SKLEP SVETA 2005/495/SZVP

z dne 13. junija 2005

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogoji glede udeležbe tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje morajo biti določeni v Sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnjo udeležbo in ne za vsako posamezno operacijo posebej. |
| --- | --- |

(1)

Pogoji glede udeležbe tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje morajo biti določeni v Sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnjo udeležbo in ne za vsako posamezno operacijo posebej.

| (2) | Predsedstvo se je ob pomoči generalnega sekretarja/visokega predstavnika in na podlagi pooblastila Sveta z dne 23. februarja 2004, pogajalo o Sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(2)

Predsedstvo se je ob pomoči generalnega sekretarja/visokega predstavnika in na podlagi pooblastila Sveta z dne 23. februarja 2004, pogajalo o Sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje.

| (3) | Ta sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ta sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe(oseb), pooblaščene(-ih) za podpis sporazuma, ki je za Evropsko unijo zavezujoč.

Člen 3

Ta sklep se uveljavi na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 13. junija 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

PREVOD

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

EVROPSKA UNIJA

na eni strani in

UKRAJINA

na drugi strani,

v nadaljevanju „pogodbenici“, sta se –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija (EU) se lahko odloči ukrepati na področju kriznega upravljanja, vključno z mirovnimi operacijami. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija (EU) se lahko odloči ukrepati na področju kriznega upravljanja, vključno z mirovnimi operacijami.

| (2) | Na Evropskem svetu iz Seville dne 21. in 22. junija 2002 so bile dogovorjene podrobnosti o poteku posvetovanj in sodelovanja med Evropsko unijo in Ukrajino na področju kriznega upravljanja. |
| --- | --- |

(2)

Na Evropskem svetu iz Seville dne 21. in 22. junija 2002 so bile dogovorjene podrobnosti o poteku posvetovanj in sodelovanja med Evropsko unijo in Ukrajino na področju kriznega upravljanja.

| (3) | Evropska unija bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k udeležbi v operaciji EU za krizno upravljanje. Ukrajina lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Evropska unija bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k udeležbi v operaciji EU za krizno upravljanje. Ukrajina lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Ukrajine.

| (4) | Splošne pogoje o udeležbi Ukrajine v civilnih in vojaških operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v tem sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnjo udeležbo, namesto da bi jih določali za vsak primer posebej, glede na posamezno operacijo. Za vsako posamezno operacijo se je treba dodatno dogovoriti o načinu izvedbe, kakor je predvideno v členu 13 tega sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Splošne pogoje o udeležbi Ukrajine v civilnih in vojaških operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v tem sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnjo udeležbo, namesto da bi jih določali za vsak primer posebej, glede na posamezno operacijo. Za vsako posamezno operacijo se je treba dodatno dogovoriti o načinu izvedbe, kakor je predvideno v členu 13 tega sporazuma.

| (5) | Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, hkrati pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Ukrajine, v skladu z njeno zakonodajo, glede udeležbe v operaciji EU za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(5)

Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, hkrati pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Ukrajine, v skladu z njeno zakonodajo, glede udeležbe v operaciji EU za krizno upravljanje.

| (6) | Ta sporazum zadeva le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo udeležbo Ukrajine v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku – |
| --- | --- |

(6)

Ta sporazum zadeva le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo udeležbo Ukrajine v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Sklepi, povezani z udeležbo

1.   Potem, ko je Evropska unija sprejela sklep o povabilu Ukrajini k udeležbi v operaciji EU za krizno upravljanje in se je Ukrajina odločila za udeležbo, ta posreduje Evropski uniji informacije o predlaganem prispevku.

2.   Evropska unija se pri oceni prispevka posvetuje z Ukrajino.

3.   Evropska unija posreduje Ukrajini takoj, ko je to mogoče, zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Ukrajini s tem pomagala pri pripravi ponudbe.

4.   Evropska unija s pismom Ukrajino obvesti o rezultatu ocene, da bi zagotovila udeležbo Ukrajine v skladu z določbami tega sporazuma.

Člen 2

Okvir

1.   Ukrajina se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje in h kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in z vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.

2.   Prispevek Ukrajine k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.

Člen 3

Status osebja in sil

1.   Status osebja, dodeljenega v civilno operacijo EU za krizno upravljanje in/ali sil, ki jih Ukrajina prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.

2.   Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Ukrajino.

3.   Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 tega člena, je Ukrajina pristojna za svoje osebje, ki je udeleženo v operaciji EU za krizno upravljanje.

4.   Ukrajina je odgovorna za vse zahtevke v zvezi z udeležbo v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Ukrajina je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

5.   Ukrajina se obvezuje, da bo pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki je udeležena v operaciji EU za krizno upravljanje, to pa bo storila ob podpisu tega sporazuma. Vzorec tovrstne izjave je priložen temu sporazumu.

6.   Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnjo udeležbo Ukrajine v operaciji EU za krizno upravljanje, to pa bodo storile ob podpisu tega sporazuma. Vzorec takšne izjave je priložen temu sporazumu.

Člen 4

Zaupne informacije

1.   Ukrajina sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije iz Sklepa Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (1), in v skladu z nadaljnjimi usmeritvami pristojnih organov, vključno z usmeritvami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Če sta EU in Ukrajina sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.

ODDELEK II

SPLOŠNI POGOJI UDELEŽBE V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 5

Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje

1.   Ukrajina poskrbi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

| — | skupnim ukrepom in naknadnimi spremembami, kot je navedeno v členu 2(1) tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

skupnim ukrepom in naknadnimi spremembami, kot je navedeno v členu 2(1) tega sporazuma,

| — | operativnim načrtom, |
| --- | --- |

—

operativnim načrtom,

| — | izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi ukrepi.

2.   Ukrajina pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

3.   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Ukrajine. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.

Člen 6

Struktura poveljevanja

1.   Osebje, ki ga dodeli Ukrajina, pri opravljanju svojih nalog in obnašanju, upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

3.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

4.   Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.

5.   Ukrajina ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki so udeležene v operaciji.

6.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

7.   Ukrajina določi točko za stike nacionalnega kontingenta (NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.

8.   Evropska unija sprejme sklep o zaključku operacije po posvetovanju z Ukrajino, če je Ukrajina na dan zaključka operacije še vedno udeležena pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 7

Finančni vidiki

1.   Ukrajina prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njeno udeležbo v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne posega v člen 8.

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Ukrajina, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) sporazuma.

Člen 8

Prispevek v operativni proračun

1.   Ukrajina prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Finančni prispevek Ukrajine v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

| (a) | tisti delež priporočenega zneska, ki je v sorazmerju z razmerjem med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali |
| --- | --- |

(a)

tisti delež priporočenega zneska, ki je v sorazmerju z razmerjem med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

| (b) | tisti delež priporočenega zneska za operativni proračun, ki je v sorazmerju z razmerjem med številom njenega osebja, udeleženega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav. |
| --- | --- |

(b)

tisti delež priporočenega zneska za operativni proračun, ki je v sorazmerju z razmerjem med številom njenega osebja, udeleženega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav.

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2, Ukrajina ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.

4.   Ne glede na odstavek 1, Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

| (a) | Evropska unija sklene, da je prispevek v operaciji udeležene tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali |
| --- | --- |

(a)

Evropska unija sklene, da je prispevek v operaciji udeležene tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

| (b) | BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije. |
| --- | --- |

(b)

BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

5.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Ukrajine podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Ukrajine v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

| (a) | zadevnem znesku; |
| --- | --- |

(a)

zadevnem znesku;

| (b) | načinih plačila finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(b)

načinih plačila finančnega prispevka;

| (c) | postopku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postopku revizije.

ODDELEK III

SPLOŠNI POGOJI UDELEŽBE V VOJAŠKIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 9

Udeležba v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje

1.   Ukrajina zagotovi, da njene sile in osebje, udeležene v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

| — | skupnim ukrepom in naknadnimi spremembami, kakor je navedeno v členu 2(1) tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

skupnim ukrepom in naknadnimi spremembami, kakor je navedeno v členu 2(1) tega sporazuma,

| — | operativnim načrtom, |
| --- | --- |

—

operativnim načrtom,

| — | izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi ukrepi.

2.   Osebje, ki ga dodeli Ukrajina, pri opravljanju svojih nalog in obnašanju, upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

3.   Ukrajina pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svoje udeležbe v operaciji.

Člen 10

Struktura poveljevanja

1.   Vse sile in osebje, udeležene v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.

3.   Ukrajina ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor udeležene države članice Evropske unije.

4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Ukrajino kadar koli zahteva umik prispevka Ukrajine.

5.   Ukrajina imenuje višjega vojaškega predstavnika (SMR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SMR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.

Člen 11

Finančni vidiki

1.   Brez poseganja v člen 12, Ukrajina prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njeno udeležbo v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem (2).

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(e), kjer operacija poteka, Ukrajina, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) sporazuma.

Člen 12

Prispevek k skupnim stroškom

1.   Ukrajina prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje, kakor je opredeljeno v Sklepu Sveta iz člena 11.

2.   Finančni prispevek Ukrajine v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

| (a) | tisti delež priporočenega zneska skupnih stroškov, ki je v sorazmerju z razmerjem med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije; ali |
| --- | --- |

(a)

tisti delež priporočenega zneska skupnih stroškov, ki je v sorazmerju z razmerjem med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije; ali

| (b) | tisti delež priporočenega zneska skupnih stroškov, ki je v sorazmerju z razmerjem med številom njenega osebja, ki je udeleženo v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav. |
| --- | --- |

(b)

tisti delež priporočenega zneska skupnih stroškov, ki je v sorazmerju z razmerjem med številom njenega osebja, ki je udeleženo v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav.

Pri izračunavanju zneska iz 2(b), ko Ukrajina prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Ukrajine in celotnim osebjem operacije.

3.   Ne glede na odstavek 1, Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

| (a) | Evropska unija sklene, da je prispevek v operaciji udeležene tretje države k sredstvom in/ali zmogljivostim tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali |
| --- | --- |

(a)

Evropska unija sklene, da je prispevek v operaciji udeležene tretje države k sredstvom in/ali zmogljivostim tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

| (b) | BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije. |
| --- | --- |

(b)

BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

4.   Dogovor skleneta upravljavec, določen s Sklepom Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem, in pristojni upravni organi Ukrajine. Ta dogovor med drugim vsebuje določbe o:

| (a) | zadevnem znesku; |
| --- | --- |

(a)

zadevnem znesku;

| (b) | načinih plačila finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(b)

načinih plačila finančnega prispevka;

| (c) | postopku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postopku revizije.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Dogovori o izvajanju Sporazuma

Brez poseganja v določbe iz členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter ustrezni organi Ukrajine.

Člen 14

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti iz prejšnjih členov, ima druga pogodbenica z vročitvijo enomesečnega predhodnega obvestila pravico odpovedati ta sporazum.

Člen 15

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlaganjem ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 16

Začetek veljavnosti

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.

2.   Ta sporazum se pregleda najkasneje do 1. junija 2008, nato pa vsaj vsaka tri leta.

3.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.

4.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove tako, da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne veljati šest mesecev po tem, ko je druga pogodbenica prejela uradno obvestilo o odpovedi.

V Bruslju, dne 13. junija 2005, v angleškem jeziku v štirih izvodih.

Za Evropsko unijo

Za Ukrajino

---

(1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2004/194/ES (UL L 63, 28.2.2004, str. 48).

1

(2)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2005/68/SZVP (UL L 27, 29.1.2005, str. 59).

2

---

PRILOGA

BESEDILO IZJAV

IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU:

Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, v kateri je udeležena Ukrajina, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Ukrajine zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje Ukrajine pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje Ukrajine pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | jih je povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Ukrajini, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Ukrajine pri uporabi teh sredstev. |
| --- | --- |

—

jih je povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Ukrajini, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Ukrajine pri uporabi teh sredstev.

IZJAVA UKRAJINE:

Ukrajina, ki uporablja Skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, udeležene v operaciji kriznega upravljanja EU, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | jih je povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, udeleženim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev. |
| --- | --- |

—

jih je povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, udeleženim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.

---

Popravki

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/35

---

Popravek k Sklepu št. 197 z dne 23. marca 2004 o prehodnih obdobjih za uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja v skladu s členom 5 Sklepa št. 191

(
  Uradni list Evropske unije L 343 z dne 19. novembra 2004
  )

Na strani 30, v Prilogi I, v zvezi z Združenim kraljestvom:

namesto:

„31. december 2005“

beri:

„31. avgust 2005“.

---

| 13.7.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 182/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 182/35

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1067/2005 z dne 6. julija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 562/2000 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 glede odkupa govejega mesa

(
  Uradni list Evropske unije L 174 z dne 7. julija 2005
  )

Na strani 63, v Prilogi II:

namesto:

„Deutschland

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| DK-1780 København V |
| Tel.: (+49 228) 68 45-37 04/37 50 |
| Fax: (+49 228) 68 45-39 85/32 76“ |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

DK-1780 København V

Tel.: (+49 228) 68 45-37 04/37 50

Fax: (+49 228) 68 45-39 85/32 76“

beri:

„Deutschland

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |
| Tel.: (+49 228) 68 45-37 04/37 50 |
| Fax: (+49 228) 68 45-39 85/32 76“. |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Tel.: (+49 228) 68 45-37 04/37 50

Fax: (+49 228) 68 45-39 85/32 76“.

---