# Europeiska unionens L 192/22 j

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 192 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången22 juli 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 192

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången22 juli 2005

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram | 1 |
| Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanie nom de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram | 2 |
| | * | Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram | 8 |
| Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram | 9 |
| | * | Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram | 15 |
| Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram | 16 |
| | * | Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram | 22 |
| Protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram | 23 |
| | * | Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram | 28 |
| Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram | 29 |
| | * | Beslut nr 4/2004 av Gemensamma rådet EU–Mexiko av den 18 maj 2005 om ändring av beslut nr 2/2001 av Gemensamma rådet | 35 |
| | * | Rådets beslut av den 30 maj 2005 om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991 | 63 |
| | * | Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram | 78 |
| | * | Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram | 80 |
| | * | Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram | 82 |
| | * | Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram | 84 |
| | * | Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram | 86 |
| | * | Information om dagen för ikraftträdandet av beslut nr 4/2004 av gemensamma rådet EU–Mexiko rörande rättelser till beslut nr 2/2001 av gemensamma rådet | 88 |
| | * | Upplysningar om tidpunkten för ikraftträdande av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om allmänna principer för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram | 88 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Sida

Rådet

*

Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram

1

Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanie nom de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram

2

*

Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram

8

Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram

9

*

Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram

15

Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram

16

*

Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

22

Protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

23

*

Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram

28

Ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram

29

*

Beslut nr 4/2004 av Gemensamma rådet EU–Mexiko av den 18 maj 2005 om ändring av beslut nr 2/2001 av Gemensamma rådet

35

*

Rådets beslut av den 30 maj 2005 om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991

63

*

Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram

78

*

Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram

80

*

Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram

82

*

Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram

84

*

Rådets beslut av den 2 juni 2005 om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

86

*

Information om dagen för ikraftträdandet av beslut nr 4/2004 av gemensamma rådet EU–Mexiko rörande rättelser till beslut nr 2/2001 av gemensamma rådet

88

*

Upplysningar om tidpunkten för ikraftträdande av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om allmänna principer för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

88

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 november 2004

om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram

(2005/517/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har på gemenskapens vägnar med Republiken Albanien förhandlat fram ett ramavtal om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har på gemenskapens vägnar med Republiken Albanien förhandlat fram ett ramavtal om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram.

| (2) | Det avtal som paraferades den 2 september 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(2)

Det avtal som paraferades den 2 september 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt bemyndigas rådets ordförande att utse den person som skall ha rätt att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram.

Utfärdat i Bryssel den 22 november 2004.

På rådets vägnar

B. R. BOT

Ordförande

---

RAMAVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanie nom de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”Gemenskapen”,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN ALBANIEN, nedan kallad ”Albanien”,

å andra sidan,

nedan kallade ”de avtalsslutande parterna”,

SOM BEAKTAR FÖLJANDE

| (1) | Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen.

| (2) | Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas. |
| --- | --- |

(2)

Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas.

| (3) | I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU. |
| --- | --- |

(3)

I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU.

| (4) | Albanien har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

(4)

Albanien har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram.

| (5) | De särskilda villkoren för Albaniens deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och Albaniens regering. |
| --- | --- |

(5)

De särskilda villkoren för Albaniens deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och Albaniens regering.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Albanien får delta i följande gemenskapsprogram:

| 1. | De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka Albanien skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft. |
| --- | --- |

1.

De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka Albanien skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft.

| 2. | Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör Albaniens deltagande. |
| --- | --- |

2.

Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör Albaniens deltagande.

Artikel 2

Albanien skall bidra finansiellt till Europeiska unionens allmänna budget i förhållande till de särskilda program i vilka landet deltar.

Artikel 3

Företrädare för Albanien får, som observatörer och i fråga om de dagordningspunkter som landet berörs av, delta i de förvaltningskommittéer som ansvarar för övervakningen av de program till vilka Albanien bidrar finansiellt.

Artikel 4

Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från Albanien skall i största möjliga utsträckning omfattas av samma villkor, bestämmelser och förfaranden i fråga om de berörda programmen som de som tillämpas för medlemsstaternas del.

Artikel 5

De särskilda villkoren för Albaniens deltagande i varje enskilt program, i synnerhet landets finansiella bidrag, skall fastställas genom en överenskommelse i form av ett samförståndsavtal mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och Albaniens regering.

Om Albanien ansöker om externt bistånd från gemenskapen enligt rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2415/2001 av den 10 december 2001 rörande bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller enligt någon annan liknande framtida förordning avseende externt bistånd till Albanien från gemenskapen, skall villkoren för Albaniens användning av gemenskapsbiståndet fastställas i en finansieringsöverenskommelse.

Artikel 6

I samförståndsavtalet skall det i enlighet med gemenskapens budgetförordning fastställas att finansiell kontroll eller revisioner skall genomföras av Europeiska kommissionen, OLAF och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt, eller under dessa institutioners överinseende.

Närmare bestämmelser rörande finansiell kontroll och revision, administrativa åtgärder, påföljder och inkassering som ger Europeiska kommissionen, OLAF och revisionsrätten samma befogenheter som när det gäller mottagare och kontraktsparter som är etablerade i gemenskapen skall antas.

Artikel 7

Avtalet skall gälla tills vidare.

Varje avtalsslutande part får säga upp avtalet genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet upphör att gälla sex månader efter dagen för en sådan anmälan.

Artikel 8

De båda avtalsslutande parterna får senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft, och därefter vart tredje år, se över genomförandet av avtalet på grundval av Albaniens faktiska deltagande i ett eller flera gemenskapsprogram.

Artikel 9

Avtalet skall tillämpas, å ena sidan, på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och, å andra sidan, på Albaniens territorium.

Artikel 10

Avtalet träder i kraft samma dag som den sista skriftliga anmälan på diplomatisk väg mottas varigenom de avtalsslutande parterna underrättar varandra om att deras respektive förfaranden för avtalets ikraftträdande har fullgjorts.

Artikel 11

1.   Avtalet är upprättat i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och albanska språken.

2.   När Europeiska unionens institutioner blir skyldiga att offentliggöra alla rättsakter på maltesiska i Europeiska unionens officiella tidning kommer avtalet också att upprättas i två exemplar på maltesiska.

3.   Alla språkversioner är lika giltiga.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Bërë në Bruksel, në datë njëzet e dy nëntor të vitit dymijë e katër.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Për Komunitetin Evropian

Image

Për Qeverinë e Republikës së Shqipërisë

Image

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE PÅGÅENDE GEMENSKAPSPROGRAM SOM AVSES I ARTIKEL 1

| — | Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1)

| — | Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2)

| — | Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3)

| — | Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4)

| — | Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5) |
| --- | --- |

—

Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5)

| — | Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6)

| — | Kultur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Tull (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Tull (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eLearning (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eLearning (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14)

| — | Herkules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Herkules (2004–2006) (15)

| — | Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23)

| — | Sokrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Sokrates II (2000–2006) (24)

| — | Ungdom (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Ungdom (2000–2006) (25)

---

(1)  Rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006) (EGT L 303, 2.12.2000, s. 23).

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (EGT L 10, 12.1.2002, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 20/2004/EG av den 8 december 2003 om fastställande av ett allmänt ramverk för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken under perioden 2004–2007 (EUT L 5, 9.1.2004, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (EUT L 138, 30.4.2004, s. 31).

(5)  Rådets beslut 2004/100/EG av den 26 januari 2004 om upprättande av gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (medborgardeltagande) (EUT L 30, 4.2.2004, s. 6).

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (EGT L 271, 9.10.2002, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG av den 14 februari 2000 om upprättande av Kultur 2000-programmet (EGT L 63, 10.3.2000, s. 1) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 626/2004/EG av den 31 mars 2004 om ändring av beslut nr 508/2000/EG om upprättande av Kultur 2000-programmet (EUT L 99, 3.4.2004, s. 3).

(8)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (EUT L 36, 12.2.2003, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004–2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 1).

(10)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 96 slutlig – 2004/0025 (COD).

(11)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2318/2003/EG av den 5 december 2003 om antagande av ett flerårigt program (2004–2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 9).

(12)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG av den 5 december 2003 om inrättande av ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus Mundus) (2004–2008) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 1).

(13)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2235/2002/EG av den 3 december 2002 om antagande av ett gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemens funktion på den inre marknaden (Fiscalisprogrammet 2003–2007) (EGT L 341, 17.12.2002, s. 1).

(14)  Rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (EGT L 17, 19.1.2001, s. 22).

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Hercule-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 9).

(16)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi – Europa” (2003–2006) (EUT L 176, 15.7.2003, s. 29).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (EGT L 192, 28.7.2000, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1682/2004 (EUT L 308, 5.10.2004, s. 1).

(18)  Rådets beslut 1999/382/EG av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning ”Leonardo da Vinci” (EGT L 146, 11.6.1999, s. 33).

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (”Marco Polo-programmet”) (EUT L 196, 2.8.2003, s. 1).

(20)  Rättelse till rådets beslut 2000/821/EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus–Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001–2005) (EGT L 336, 30.12.2000, s. 82) (EGT L 13, 17.1.2001, s. 34). Beslutet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 846/2004/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 4).

(21)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001–2005) (EGT L 26, 27.1.2001, s. 1). Beslutet ändrat genom beslut nr 845/2004 (EUT L 157, 30.4.2004, s. 1).

(22)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 (COD).

(23)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002–2006) (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1).

(24)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates (EGT L 28, 3.2.2000, s. 1).

(25)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram ”Ungdom” (EGT L 117, 18.5.2000, s. 1).

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/8

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 november 2004

om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram

(2005/518/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1)(2) | Kommissionen har på gemenskapens vägnar med Bosnien och Hercegovina förhandlat fram ett ramavtal om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram.Det avtal som paraferades den 30 september 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)(2)

Kommissionen har på gemenskapens vägnar med Bosnien och Hercegovina förhandlat fram ett ramavtal om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram.Det avtal som paraferades den 30 september 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt bemyndigas rådets ordförande att utse den person som skall ha rätt att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram.

Utfärdat i Bryssel den 22 november 2004.

På rådets vägnar

B. R. BOT

Ordförande

---

RAMAVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”gemenskapen”,

å ena sidan, och

BOSNIEN OCH HERCEGOVINA,

å andra sidan,

nedan kallade ”de avtalsslutande parterna”,

SOM BEAKTAR FÖLJANDE

| (1) | Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen.

| (2) | Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas. |
| --- | --- |

(2)

Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas.

| (3) | I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU. |
| --- | --- |

(3)

I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU.

| (4) | Bosnien och Hercegovina har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

(4)

Bosnien och Hercegovina har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram.

| (5) | De särskilda villkoren för Bosnien och Hercegovinas deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(5)

De särskilda villkoren för Bosnien och Hercegovinas deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och Bosnien och Hercegovina.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Bosnien och Hercegovina får delta i följande gemenskapsprogram:

| 1. | De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka Bosnien och Hercegovina skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft. |
| --- | --- |

1.

De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka Bosnien och Hercegovina skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft.

| 2. | Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör Bosnien och Hercegovinas deltagande. |
| --- | --- |

2.

Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör Bosnien och Hercegovinas deltagande.

Artikel 2

Bosnien och Hercegovina skall bidra finansiellt till Europeiska unionens allmänna budget i förhållande till de särskilda program i vilka landet deltar.

Artikel 3

Företrädare för Bosnien och Hercegovina får, som observatörer och i fråga om de dagordningspunkter som landet berörs av, delta i de förvaltningskommittéer som ansvarar för övervakningen av de program till vilka Bosnien och Hercegovina bidrar finansiellt.

Artikel 4

Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från Bosnien och Hercegovina skall i största möjliga utsträckning omfattas av samma villkor, bestämmelser och förfaranden i fråga om de berörda programmen som de som tillämpas för medlemsstaternas del.

Artikel 5

De särskilda villkoren för Bosnien och Hercegovinas deltagande i varje enskilt program, i synnerhet landets finansiella bidrag, skall fastställas genom en överenskommelse i form av ett samförståndsavtal mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och Bosnien och Hercegovina.

Om Bosnien och Hercegovina ansöker om externt bistånd från gemenskapen enligt rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2415/2001 av den 10 december 2001 rörande bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller enligt någon annan liknande framtida förordning avseende externt bistånd till Bosnien och Hercegovina från gemenskapen, skall villkoren för Bosnien och Hercegovinas användning av gemenskapsbiståndet fastställas i en finansieringsöverenskommelse.

Artikel 6

I samförståndsavtalet skall det i enlighet med gemenskapens budgetförordning fastställas att finansiell kontroll eller revisioner skall genomföras av Europeiska kommissionen, OLAF och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt, eller under dessa institutioners överinseende.

Närmare bestämmelser rörande finansiell kontroll och revision, administrativa åtgärder, påföljder och inkassering som ger Europeiska kommissionen, OLAF och revisionsrätten samma befogenheter som när det gäller mottagare och kontraktsparter som är etablerade i gemenskapen skall antas.

Artikel 7

Avtalet skall gälla tills vidare.

Varje avtalsslutande part får säga upp avtalet genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet skall upphöra att gälla sex månader efter dagen för en sådan underrättelse.

Artikel 8

De båda avtalsslutande parterna får senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft, och därefter vart tredje år, se över genomförandet av avtalet på grundval av Bosnien och Hercegovinas faktiska deltagande i ett eller flera gemenskapsprogram.

Artikel 9

Avtalet skall tillämpas, å ena sidan, på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och, å andra sidan, på Bosnien och Hercegovinas territorium.

Artikel 10

Avtalet träder i kraft samma dag som den sista skriftliga anmälan på diplomatisk väg mottas varigenom de avtalsslutande parterna underrättar varandra om att deras respektive förfaranden för avtalets ikraftträdande har fullgjorts.

Artikel 11

1.   Avtalet är upprättat i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och de officiella språken i Bosnien och Hercegovina.

2.   När Europeiska unionens institutioner blir skyldiga att offentliggöra alla rättsakter på maltesiska i Europeiska unionens officiella tidning kommer avtalet också att upprättas i två exemplar på maltesiska.

3.   Alla språkversioner är lika giltiga.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Sastavljeno u Briselu, dana 22.11.2004.

Sačinjeno u Briselu, dana 22.11.2004.

Састављено у Бриселу, дана 22.11.2004.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Za Europsku zajednicu

Za Europsku zajednicu

За Европску заједницу

Image

Za Vijeće ministara Bosne i Hercegovine

Za Vijeće ministara Bosne i Hercegovine

За Савјет министара Босне и Херцеговине

Image

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE PÅGÅENDE GEMENSKAPSPROGRAM SOM AVSES I ARTIKEL 1

| — | Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1)

| — | Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2)

| — | Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3)

| — | Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4)

| — | Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5) |
| --- | --- |

—

Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5)

| — | Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6)

| — | Kultur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Tull (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Tull (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eLearning (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eLearning (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14)

| — | Herkules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Herkules (2004–2006) (15)

| — | Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23)

| — | Sokrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Sokrates II (2000–2006) (24)

| — | Ungdom (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Ungdom (2000–2006) (25)

---

(1)  Rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006) (EGT L 303, 2.12.2000, s. 23).

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (EGT L 10, 12.1.2002, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 20/2004/EG av den 8 december 2003 om fastställande av ett allmänt ramverk för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken under perioden 2004–2007 (EUT L 5, 9.1.2004, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (EUT L 138, 30.4.2004, s. 31).

(5)  Rådets beslut 2004/100/EG av den 26 januari 2004 om upprättande av gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (medborgardeltagande) (EUT L 30, 4.2.2004, s. 6).

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (EGT L 271, 9.10.2002, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG av den 14 februari 2000 om upprättande av Kultur 2000-programmet (EGT L 63, 10.3.2000, s. 1) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 626/2004/EG av den 31 mars 2004 om ändring av beslut nr 508/2000/EG om upprättande av Kultur 2000-programmet (EUT L 99, 3.4.2004, s. 3).

(8)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (EUT L 36, 12.2.2003, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004–2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 1).

(10)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 96 slutlig – 2004/0025 (COD).

(11)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2318/2003/EG av den 5 december 2003 om antagande av ett flerårigt program (2004–2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 9).

(12)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG av den 5 december 2003 om inrättande av ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus Mundus) (2004–2008) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 1).

(13)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2235/2002/EG av den 3 december 2002 om antagande av ett gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemens funktion på den inre marknaden (Fiscalisprogrammet 2003–2007) (EGT L 341, 17.12.2002, s. 1).

(14)  Rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (EGT L 17, 19.1.2001, s. 22).

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Hercule-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 9).

(16)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi – Europa” (2003–2006) (EUT L 176, 15.7.2003, s. 29).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (EGT L 192, 28.7.2000, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1682/2004 (EUT L 308, 5.10.2004, s. 1).

(18)  Rådets beslut 1999/382/EG av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning ”Leonardo da Vinci” (EGT L 146, 11.6.1999, s. 33).

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (”Marco Polo-programmet”) (EUT L 196, 2.8.2003, s. 1).

(20)  Rättelse till rådets beslut 2000/821/EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus–Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001–2005) (EGT L 336, 30.12.2000, s. 82) (EGT L 13, 17.1.2001, s. 34). Beslutet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 846/2004/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 4).

(21)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001–2005) (EGT L 26, 27.1.2001, s. 1). Beslutet ändrat genom beslut nr 845/2004 (EUT L 157, 30.4.2004, s. 1).

(22)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 (COD).

(23)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002–2006) (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1).

(24)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates (EGT L 28, 3.2.2000, s. 1).

(25)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram ”Ungdom” (EGT L 117, 18.5.2000, s. 1).

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/15

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 november 2004

om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram

(2005/519/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1)(2) | Kommissionen har på gemenskapens vägnar med Republiken Kroatien förhandlat fram ett ramavtal om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram.Det avtal som paraferades den 30 juli 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)(2)

Kommissionen har på gemenskapens vägnar med Republiken Kroatien förhandlat fram ett ramavtal om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram.Det avtal som paraferades den 30 juli 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt bemyndigas rådets ordförande att utse den person som skall ha rätt att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram.

Utfärdat i Bryssel den 22 november 2004.

På rådets vägnar

B. R. BOT

Ordförande

---

RAMAVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”gemenskapen”,

å ena sidan, och

REPUBLIKEN KROATIEN, nedan kallad ”Kroatien”,

å andra sidan,

nedan kallade ”de avtalsslutande parterna”,

SOM BEAKTAR FÖLJANDE

| (1) | Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Kroatien, å andra sidan, undertecknades den 29 oktober 2001. |
| --- | --- |

(1)

Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Kroatien, å andra sidan, undertecknades den 29 oktober 2001.

| (2) | Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen.

| (3) | Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas. |
| --- | --- |

(3)

Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas.

| (4) | I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU. |
| --- | --- |

(4)

I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU.

| (5) | Europeiska rådet beslutade vid sitt möte den 17 och 18 juni 2004 att Kroatien var ett kandidatland för medlemskap och att anslutningsprocessen bör påbörjas. Europeiska rådet beslutade därför att kalla samman en bilateral regeringskonferens med Kroatien i början av 2005 för att inleda förhandlingarna. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte den 17 och 18 juni 2004 att Kroatien var ett kandidatland för medlemskap och att anslutningsprocessen bör påbörjas. Europeiska rådet beslutade därför att kalla samman en bilateral regeringskonferens med Kroatien i början av 2005 för att inleda förhandlingarna.

| (6) | Kroatien har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

(6)

Kroatien har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram.

| (7) | De särskilda villkoren för Kroatiens deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och Kroatien. |
| --- | --- |

(7)

De särskilda villkoren för Kroatiens deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och Kroatien.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Kroatien får delta i följande gemenskapsprogram:

| 1. | De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka Kroatien skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft. |
| --- | --- |

1.

De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka Kroatien skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft.

| 2. | Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör Kroatiens deltagande. |
| --- | --- |

2.

Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör Kroatiens deltagande.

Artikel 2

Kroatien skall bidra finansiellt till Europeiska unionens allmänna budget i förhållande till de särskilda program i vilka landet deltar.

Artikel 3

Företrädare för Kroatien får, som observatörer och i fråga om de dagordningspunkter som landet berörs av, delta i de förvaltningskommittéer som ansvarar för övervakningen av de program till vilka Kroatien bidrar finansiellt.

Artikel 4

Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från Kroatien skall i största möjliga utsträckning omfattas av samma villkor, bestämmelser och förfaranden i fråga om de berörda programmen som de som tillämpas för medlemsstaternas del.

Artikel 5

De särskilda villkoren för Kroatiens deltagande i varje enskilt program, i synnerhet landets finansiella bidrag, skall fastställas genom en överenskommelse i form av ett samförståndsavtal mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och Kroatien.

Om Kroatien ansöker om externt bistånd från gemenskapen enligt rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2415/2001 av den 10 december 2001 rörande bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller enligt någon annan liknande framtida förordning avseende externt bistånd till Kroatien från gemenskapen, skall villkoren för Kroatiens användning av gemenskapsbiståndet fastställas i en finansieringsöverenskommelse.

Artikel 6

I samförståndsavtalet skall det i enlighet med gemenskapens budgetförordning fastställas att finansiell kontroll eller revisioner skall genomföras av Europeiska kommissionen, OLAF och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt, eller under dessa institutioners överinseende.

Närmare bestämmelser rörande finansiell kontroll och revision, administrativa åtgärder, påföljder och inkassering som ger Europeiska kommissionen, OLAF och revisionsrätten samma befogenheter som när det gäller mottagare och kontraktsparter som är etablerade i gemenskapen skall antas.

Artikel 7

Avtalet skall gälla tills vidare.

Varje avtalsslutande part får säga upp avtalet genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet skall upphöra att gälla sex månader efter dagen för en sådan underrättelse.

Artikel 8

De båda avtalsslutande parterna får senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft, och därefter vart tredje år, se över genomförandet av avtalet på grundval av Kroatiens faktiska deltagande i ett eller flera gemenskapsprogram.

Artikel 9

Avtalet skall tillämpas, å ena sidan, på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och, å andra sidan, på Kroatiens territorium.

Artikel 10

Avtalet träder i kraft samma dag som den sista skriftliga anmälan på diplomatisk väg mottas varigenom de avtalsslutande parterna underrättar varandra om att deras respektive förfaranden för avtalets ikraftträdande har fullgjorts.

Artikel 11

1.   Avtalet är upprättat i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och kroatiska språken.

2.   När Europeiska unionens institutioner blir skyldiga att offentliggöra alla rättsakter på maltesiska i Europeiska unionens officiella tidning kommer avtalet också att upprättas i två exemplar på maltesiska.

3.   Alla språkversioner är lika giltiga.

Artikel 12

Avtalet och bilagan till detta skall läggas till som ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet och skall utgöra en integrerad del av det avtalet.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Sastavljeno u Bruxellesu, dana dvadeset drugoga studenoga godine dvije tisuće četvrte.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Za Europsku zajednicu

Image

Za Vladu Republike Hrvatske

Image

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE PÅGÅENDE GEMENSKAPSPROGRAM SOM AVSES I ARTIKEL 1

| — | Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1)

| — | Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2)

| — | Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3)

| — | Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4)

| — | Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5) |
| --- | --- |

—

Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5)

| — | Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6)

| — | Kultur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Tull (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Tull (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eLearning (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eLearning (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14)

| — | Herkules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Herkules (2004–2006) (15)

| — | Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23)

| — | Sokrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Sokrates II (2000–2006) (24)

| — | Ungdom (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Ungdom (2000–2006) (25)

---

(1)  Rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006) (EGT L 303, 2.12.2000, s. 23).

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (EGT L 10, 12.1.2002, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 20/2004/EG av den 8 december 2003 om fastställande av ett allmänt ramverk för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken under perioden 2004–2007 (EUT L 5, 9.1.2004, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (EUT L 138, 30.4.2004, s. 31).

(5)  Rådets beslut 2004/100/EG av den 26 januari 2004 om upprättande av gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (medborgardeltagande) (EUT L 30, 4.2.2004, s. 6).

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (EGT L 271, 9.10.2002, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG av den 14 februari 2000 om upprättande av Kultur 2000-programmet (EGT L 63, 10.3.2000, s. 1) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 626/2004/EG av den 31 mars 2004 om ändring av beslut nr 508/2000/EG om upprättande av Kultur 2000-programmet (EUT L 99, 3.4.2004, s. 3).

(8)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (EUT L 36, 12.2.2003, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004–2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 1).

(10)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 96 slutlig – 2004/0025 (COD).

(11)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2318/2003/EG av den 5 december 2003 om antagande av ett flerårigt program (2004–2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 9).

(12)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG av den 5 december 2003 om inrättande av ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus Mundus) (2004–2008) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 1).

(13)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2235/2002/EG av den 3 december 2002 om antagande av ett gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemens funktion på den inre marknaden (Fiscalisprogrammet 2003–2007) (EGT L 341, 17.12.2002, s. 1).

(14)  Rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (EGT L 17, 19.1.2001, s. 22).

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Hercule-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 9).

(16)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi – Europa” (2003–2006) (EUT L 176, 15.7.2003, s. 29).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (EGT L 192, 28.7.2000, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1682/2004 (EUT L 308, 5.10.2004, s. 1).

(18)  Rådets beslut 1999/382/EG av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning ”Leonardo da Vinci” (EGT L 146, 11.6.1999, s. 33).

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (”Marco Polo-programmet”) (EUT L 196, 2.8.2003, s. 1).

(20)  Rättelse till rådets beslut 2000/821/EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus–Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001–2005) (EGT L 336, 30.12.2000, s. 82) (EGT L 13, 17.1.2001, s. 34). Beslutet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 846/2004/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 4).

(21)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001–2005) (EGT L 26, 27.1.2001, s. 1). Beslutet ändrat genom beslut nr 845/2004 (EUT L 157, 30.4.2004, s. 1).

(22)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 (COD).

(23)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002–2006) (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1).

(24)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates (EGT L 28, 3.2.2000, s. 1).

(25)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram ”Ungdom” (EGT L 117, 18.5.2000, s. 1).

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/22

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 november 2004

om undertecknande av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

(2005/520/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1)(2) | Kommissionen har på gemenskapens vägnar med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien förhandlat fram ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram.Det avtal som paraferades den 25 oktober 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det att ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)(2)

Kommissionen har på gemenskapens vägnar med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien förhandlat fram ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram.Det avtal som paraferades den 25 oktober 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det att ingås vid en senare tidpunkt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt bemyndigas rådets ordförande att utse den person som skall ha rätt att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram.

Utfärdat i Bryssel den 22 november 2004.

På rådets vägnar

B. R. BOT

Ordförande

---

PROTOKOLL

till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”gemenskapen”,

å ena sidan, och

F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN,

å andra sidan,

nedan kallade ”de avtalsslutande parterna”,

SOM BEAKTAR FÖLJANDE

| (1) | Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, undertecknades genom skriftväxling i Luxemburg den 9 april 2001 och trädde i kraft den 1 april 2004. |
| --- | --- |

(1)

Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, undertecknades genom skriftväxling i Luxemburg den 9 april 2001 och trädde i kraft den 1 april 2004.

| (2) | Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen.

| (3) | Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas. |
| --- | --- |

(3)

Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas.

| (4) | I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare till EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU. |
| --- | --- |

(4)

I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare till EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU.

| (5) | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

(5)

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram.

| (6) | De särskilda villkoren för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

(6)

De särskilda villkoren för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien får delta i följande gemenskapsprogram:

| 1. | De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka f.d. jugoslaviska republiken Makedonien skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft. |
| --- | --- |

1.

De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka f.d. jugoslaviska republiken Makedonien skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft.

| 2. | Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande. |
| --- | --- |

2.

Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande.

Artikel 2

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien skall bidra finansiellt till Europeiska unionens allmänna budget i förhållande till de särskilda program i vilka landet deltar.

Artikel 3

Företrädare för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien får, som observatörer och i fråga om de dagordningspunkter som landet berörs av, delta i de förvaltningskommittéer som ansvarar för övervakningen av de program till vilka f.d. jugoslaviska republiken Makedonien bidrar finansiellt.

Artikel 4

Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien skall i största möjliga utsträckning omfattas av samma villkor, bestämmelser och förfaranden i fråga om de berörda programmen som de som tillämpas för medlemsstaternas del.

Artikel 5

De särskilda villkoren för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i varje enskilt program, i synnerhet landets finansiella bidrag, skall fastställas genom en överenskommelse i form av ett samförståndsavtal mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ansöker om externt bistånd från gemenskapen enligt rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2415/2001 av den 10 december 2001 rörande bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller enligt någon annan liknande framtida förordning avseende externt bistånd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien från gemenskapen, skall villkoren för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens användning av gemenskapsbiståndet fastställas i en finansieringsöverenskommelse.

Artikel 6

I samförståndsavtalet skall det i enlighet med gemenskapens budgetförordning fastställas att finansiell kontroll eller revisioner skall genomföras av Europeiska kommissionen, OLAF och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt, eller under dessa institutioners överinseende.

Närmare bestämmelser rörande finansiell kontroll och revision, administrativa åtgärder, påföljder och inkassering som ger Europeiska kommissionen, OLAF och revisionsrätten samma befogenheter som när det gäller mottagare och kontraktsparter som är etablerade i gemenskapen skall antas.

Artikel 7

Avtalet skall gälla tills vidare.

Varje avtalsslutande part får säga upp avtalet genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet skall upphöra att gälla sex månader efter dagen för en sådan anmälan.

Artikel 8

De båda avtalsslutande parterna får senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft, och därefter vart tredje år, se över genomförandet av avtalet på grundval av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens faktiska deltagande i ett eller flera gemenskapsprogram.

Artikel 9

Avtalet skall tillämpas, å ena sidan, på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och, å andra sidan, på före detta jugoslaviska republiken Makedoniens territorium.

Artikel 10

Avtalet träder i kraft samma dag som den sista skriftliga anmälan på diplomatisk väg mottas varigenom de avtalsslutande parterna underrättar varandra om att deras respektive förfaranden för avtalets ikraftträdande har fullgjorts.

Artikel 11

1.   Avtalet är upprättat i två exemplar på vart och ett av de avtalsslutande parternas officiella språk med undantag av maltesiska.

2.   När Europeiska unionens institutioner blir skyldiga att offentliggöra alla rättsakter på maltesiska i Europeiska unionens officiella tidning kommer avtalet också att upprättas i två exemplar på maltesiska.

3.   Alla språkversioner är lika giltiga.

Artikel 12

Avtalet och bilagan till detta skall utgöra en integrerad del av stabiliserings- och associeringsavtalet.

Utfärdat i Bryssel den 22 november 2004.

På f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regerings vägnar

På Europeiska gemenskapens vägnar

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE PÅGÅENDE GEMENSKAPSPROGRAM SOM AVSES I ARTIKEL 1

| — | Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1)

| — | Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2)

| — | Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3)

| — | Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4)

| — | Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5) |
| --- | --- |

—

Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5)

| — | Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6)

| — | Kultur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Tull (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Tull (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eLearning (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eLearning (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14)

| — | Herkules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Herkules (2004–2006) (15)

| — | Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23)

| — | Sokrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Sokrates II (2000–2006) (24)

| — | Ungdom (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Ungdom (2000–2006) (25)

---

(1)  Rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006) (EGT L 303, 2.12.2000, s. 23).

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (EGT L 10, 12.1.2002, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 20/2004/EG av den 8 december 2003 om fastställande av ett allmänt ramverk för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken under perioden 2004–2007 (EUT L 5, 9.1.2004, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (EUT L 138, 30.4.2004, s. 31).

(5)  Rådets beslut 2004/100/EG av den 26 januari 2004 om upprättande av gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (medborgardeltagande) (EUT L 30, 4.2.2004, s. 6).

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (EGT L 271, 9.10.2002, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG av den 14 februari 2000 om upprättande av Kultur 2000-programmet (EGT L 63, 10.3.2000, s. 1) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 626/2004/EG av den 31 mars 2004 om ändring av beslut nr 508/2000/EG om upprättande av Kultur 2000-programmet (EUT L 99, 3.4.2004, s. 3).

(8)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (EUT L 36, 12.2.2003, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004–2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 1).

(10)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 96 slutlig – 2004/0025 (COD).

(11)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2318/2003/EG av den 5 december 2003 om antagande av ett flerårigt program (2004–2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 9).

(12)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG av den 5 december 2003 om inrättande av ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus Mundus) (2004–2008) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 1).

(13)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2235/2002/EG av den 3 december 2002 om antagande av ett gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemens funktion på den inre marknaden (Fiscalisprogrammet 2003–2007) (EGT L 341, 17.12.2002, s. 1).

(14)  Rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (EGT L 17, 19.1.2001, s. 22).

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Hercule-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 9).

(16)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi – Europa” (2003–2006) (EUT L 176, 15.7.2003, s. 29).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (EGT L 192, 28.7.2000, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1682/2004 (EUT L 308, 5.10.2004, s. 1).

(18)  Rådets beslut 1999/382/EG av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning ”Leonardo da Vinci” (EGT L 146, 11.6.1999, s. 33).

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (”Marco Polo-programmet”) (EUT L 196, 2.8.2003, s. 1).

(20)  Rättelse till rådets beslut 2000/821/EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus–Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001–2005) (EGT L 336, 30.12.2000, s. 82) (EGT L 13, 17.1.2001, s. 34). Beslutet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 846/2004/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 4).

(21)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001–2005) (EGT L 26, 27.1.2001, s. 1). Beslutet ändrat genom beslut nr 845/2004 (EUT L 157, 30.4.2004, s. 1).

(22)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 (COD).

(23)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002–2006) (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1).

(24)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates (EGT L 28, 3.2.2000, s. 1).

(25)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram ”Ungdom” (EGT L 117, 18.5.2000, s. 1).

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/28

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 november 2004

om undertecknande av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram

(2005/521/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1)(2) | Kommissionen har på gemenskapens vägnar med Serbien och Montenegro förhandlat fram ett ramavtal om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram.Det avtal som paraferades den 4 oktober 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det att ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)(2)

Kommissionen har på gemenskapens vägnar med Serbien och Montenegro förhandlat fram ett ramavtal om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram.Det avtal som paraferades den 4 oktober 2004 bör undertecknas, med förbehåll för att det att ingås vid en senare tidpunkt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Med förbehåll för att avtalet ingås vid en senare tidpunkt bemyndigas rådets ordförande att utse den person som skall ha rätt att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram.

Utfärdat i Bryssel den 22 november 2004.

På rådets vägnar

B. R. BOT

Ordförande

---

RAMAVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram

EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”gemenskapen”,

å ena sidan, och

SERBIEN OCH MONTENEGRO,

å andra sidan,

nedan kallade ”de avtalsslutande parterna”,

SOM BEAKTAR FÖLJANDE

| (1) | Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet bekräftade vid sitt möte i Köpenhamn i december 2002 de västra Balkanländernas europeiska perspektiv såsom potentiella kandidatländer och underströk sin beslutsamhet att stödja deras ansträngningar att närma sig Europeiska unionen.

| (2) | Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas. |
| --- | --- |

(2)

Vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 slog Europeiska rådet fast att stabiliserings- och associeringsprocessen även i fortsättningen kommer att utgöra den utstakade vägen till ett närmare samarbete med EU för länderna på västra Balkan ända fram till anslutningen och det ställde sig bakom ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, vilken syftar till att ytterligare förstärka de privilegierade förbindelserna mellan EU och västra Balkan, varvid även erfarenheterna av utvidgningen skall utnyttjas.

| (3) | I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare till EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU. |
| --- | --- |

(3)

I Thessalonikiagendan inbjuds länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan i överensstämmelse med de principer som fastställts för kandidatländernas deltagande, i syfte att göra de berörda länderna och deras befolkningar förtrogna med EU:s politik och arbetsmetoder och på så sätt knyta dem närmare till EU och uppmuntra dem på deras väg i riktning mot integration i EU.

| (4) | Serbien och Montenegro har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

(4)

Serbien och Montenegro har uttryckt önskemål om att få delta i en rad gemenskapsprogram.

| (5) | De särskilda villkoren för Serbien och Montenegros deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och Serbien och Montenegros behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(5)

De särskilda villkoren för Serbien och Montenegros deltagande i varje enskilt program, inbegripet landets finansiella bidrag, bör fastställas inom ramen för ett avtal mellan Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapens vägnar, och Serbien och Montenegros behöriga myndigheter.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Serbien och Montenegro får delta i följande gemenskapsprogram:

| 1. | De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka Serbien och Montenegro skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft. |
| --- | --- |

1.

De pågående gemenskapsprogram som förtecknas i bilagan i vilka Serbien och Montenegro skall ha rätt att delta så snart detta avtal (nedan kallat ”avtalet”) har trätt i kraft.

| 2. | Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör Serbien och Montenegros deltagande. |
| --- | --- |

2.

Gemenskapsprogram som inrättas eller förlängs efter avtalets ikraftträdande och som innehåller en bestämmelse som möjliggör Serbien och Montenegros deltagande.

Artikel 2

Serbien och Montenegro skall bidra finansiellt till Europeiska unionens allmänna budget i förhållande till de särskilda program i vilka landet deltar.

Artikel 3

Företrädare för Serbien och Montenegro får, som observatörer och i fråga om de dagordningspunkter som landet berörs av, delta i de förvaltningskommittéer som ansvarar för övervakningen av de program till vilka Serbien och Montenegro bidrar finansiellt.

Artikel 4

Projekt och initiativ som läggs fram av deltagare från Serbien och Montenegro skall i största möjliga utsträckning omfattas av samma villkor, bestämmelser och förfaranden i fråga om de berörda programmen som de som tillämpas för medlemsstaternas del.

Artikel 5

De särskilda villkoren för Serbien och Montenegros deltagande i varje enskilt program, i synnerhet landets finansiella bidrag, skall fastställas genom en överenskommelse i form av ett samförståndsavtal mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och Serbien och Montenegro.

Om Serbien och Montenegro ansöker om externt bistånd från gemenskapen enligt rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2415/2001 av den 10 december 2001 rörande bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, eller enligt någon annan liknande framtida förordning avseende externt bistånd till Serbien och Montenegro från gemenskapen, skall villkoren för Serbien och Montenegros användning av gemenskapsbiståndet fastställas i en finansieringsöverenskommelse.

Artikel 6

I samförståndsavtalet skall det i enlighet med gemenskapens budgetförordning fastställas att finansiell kontroll eller revisioner skall genomföras av Europeiska kommissionen, OLAF och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt, eller under dessa institutioners överinseende.

Närmare bestämmelser rörande finansiell kontroll och revision, administrativa åtgärder, påföljder och inkassering som ger Europeiska kommissionen, OLAF och revisionsrätten samma befogenheter som när det gäller mottagare och kontraktsparter som är etablerade i gemenskapen skall antas.

Artikel 7

Avtalet skall gälla tills vidare.

Varje avtalsslutande part får säga upp avtalet genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet skall upphöra att gälla sex månader efter dagen för en sådan anmälan.

Artikel 8

De båda avtalsslutande parterna får senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft, och därefter vart tredje år, se över genomförandet av avtalet på grundval av Serbien och Montenegros faktiska deltagande i ett eller flera gemenskapsprogram.

Artikel 9

Avtalet skall tillämpas, å ena sidan, på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och, å andra sidan, på Serbien och Montenegros territorium.

Artikel 10

Avtalet träder i kraft samma dag som den sista skriftliga anmälan på diplomatisk väg mottas varigenom de avtalsslutande parterna underrättar varandra om att deras respektive förfaranden för avtalets ikraftträdande har fullgjorts.

Artikel 11

1.   Avtalet är upprättat i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska språken och det officiella språket i Serbien och Montenegro.

2.   När Europeiska unionens institutioner blir skyldiga att offentliggöra alla rättsakter på maltesiska i Europeiska unionens officiella tidning kommer avtalet också att upprättas i två exemplar på maltesiska.

3.   Alla språkversioner är lika giltiga.

Hecho en Bruselas, el veintidós de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne dvacátého druhého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-second day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addi' ventidue novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit otrajā novembrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussel fit-tieni u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego listopada roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli dvadsiatehodruhého novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, dvaindvajsetega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra november tjugohundrafyra.

Састављено у Бриселу, дана 22.11.2004.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenstvi

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Τια τηυ Ευρωπαϊκή Κοιυότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

За Европску заједницу

Image

За Савет министара Србије и Ирне Горе

Image

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE PÅGÅENDE GEMENSKAPSPROGRAM SOM AVSES I ARTIKEL 1

| — | Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av diskriminering (2001–2006) (1)

| — | Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av social utslagning (2002–2006) (2)

| — | Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3) |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder till stöd för konsumentpolitiken (2004–2007) (3)

| — | Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4) |
| --- | --- |

—

Handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (2004–2006) (4)

| — | Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5) |
| --- | --- |

—

Gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2004-2006) (5)

| — | Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6) |
| --- | --- |

—

Program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (6)

| — | Kultur 2000 (2000–2006) (7) |
| --- | --- |

—

Kultur 2000 (2000–2006) (7)

| — | Tull (2003–2007) (8) |
| --- | --- |

—

Tull (2003–2007) (8)

| — | Daphne II (2004–2008) (9) |
| --- | --- |

—

Daphne II (2004–2008) (9)

| — | eContent Plus (2004–2008) (10) |
| --- | --- |

—

eContent Plus (2004–2008) (10)

| — | eLearning (2004–2006) (11) |
| --- | --- |

—

eLearning (2004–2006) (11)

| — | Erasmus Mundus (2004–2008) (12) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus (2004–2008) (12)

| — | Fiscalis (2003–2007) (13) |
| --- | --- |

—

Fiscalis (2003–2007) (13)

| — | Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14) |
| --- | --- |

—

Jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2006) (14)

| — | Herkules (2004–2006) (15) |
| --- | --- |

—

Herkules (2004–2006) (15)

| — | Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16) |
| --- | --- |

—

Intelligent energi – Europa (2003–2006) (16)

| — | Life (2000–2006) (17) |
| --- | --- |

—

Life (2000–2006) (17)

| — | Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18) |
| --- | --- |

—

Leonardo da Vinci II (2000–2006) (18)

| — | Marco Polo (2003–2010) (19) |
| --- | --- |

—

Marco Polo (2003–2010) (19)

| — | Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006) |
| --- | --- |

—

Media Plus (20)/Media-yrkesutbildning (21) (2001–2006)

| — | Safer Internet plus (2005–2008) (22) |
| --- | --- |

—

Safer Internet plus (2005–2008) (22)

| — | Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23) |
| --- | --- |

—

Sjätte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002–2006) (23)

| — | Sokrates II (2000–2006) (24) |
| --- | --- |

—

Sokrates II (2000–2006) (24)

| — | Ungdom (2000–2006) (25) |
| --- | --- |

—

Ungdom (2000–2006) (25)

---

(1)  Rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006) (EGT L 303, 2.12.2000, s. 23).

(2)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (EGT L 10, 12.1.2002, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 20/2004/EG av den 8 december 2003 om fastställande av ett allmänt ramverk för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken under perioden 2004–2007 (EUT L 5, 9.1.2004, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (EUT L 138, 30.4.2004, s. 31).

(5)  Rådets beslut 2004/100/EG av den 26 januari 2004 om upprättande av gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (medborgardeltagande) (EUT L 30, 4.2.2004, s. 6).

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002 om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003–2008) (EGT L 271, 9.10.2002, s. 1).

(7)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG av den 14 februari 2000 om upprättande av Kultur 2000-programmet (EGT L 63, 10.3.2000, s. 1) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 626/2004/EG av den 31 mars 2004 om ändring av beslut nr 508/2000/EG om upprättande av Kultur 2000-programmet (EUT L 99, 3.4.2004, s. 3).

(8)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 11 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007) (EUT L 36, 12.2.2003, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 803/2004/EG av den 21 april 2004 om antagande av ett gemenskapens handlingsprogram (2004–2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (Daphne II-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 1).

(10)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 96 slutlig – 2004/0025 (COD).

(11)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2318/2003/EG av den 5 december 2003 om antagande av ett flerårigt program (2004–2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 9).

(12)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2317/2003/EG av den 5 december 2003 om inrättande av ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredje land (Erasmus Mundus) (2004–2008) (EUT L 345, 31.12.2003, s. 1).

(13)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2235/2002/EG av den 3 december 2002 om antagande av ett gemenskapsprogram för att förbättra beskattningssystemens funktion på den inre marknaden (Fiscalisprogrammet 2003–2007) (EGT L 341, 17.12.2002, s. 1).

(14)  Rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (EGT L 17, 19.1.2001, s. 22).

(15)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 804/2004/EG av den 21 april 2004 om ett gemenskapsprogram för att främja åtgärder inom området för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (Hercule-programmet) (EUT L 143, 30.4.2004, s. 9).

(16)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi – Europa” (2003–2006) (EUT L 176, 15.7.2003, s. 29).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (EGT L 192, 28.7.2000, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1682/2004 (EUT L 308, 5.10.2004, s. 1).

(18)  Rådets beslut 1999/382/EG av den 26 april 1999 om att upprätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning ”Leonardo da Vinci” (EGT L 146, 11.6.1999, s. 33).

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (”Marco Polo-programmet”) (EUT L 196, 2.8.2003, s. 1).

(20)  Rättelse till rådets beslut 2000/821/EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus–Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001–2005) (EGT L 336, 30.12.2000, s. 82) (EGT L 13, 17.1.2001, s. 34). Beslutet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 846/2004/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 4).

(21)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001–2005) (EGT L 26, 27.1.2001, s. 1). Beslutet ändrat genom beslut nr 845/2004 (EUT L 157, 30.4.2004, s. 1).

(22)  Ännu inte antaget. KOM(2004) 91 slutlig – 2004/0023 (COD).

(23)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG av den 27 juni 2002 om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002–2006) (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1).

(24)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG av den 24 januari 2000 om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning Sokrates (EGT L 28, 3.2.2000, s. 1).

(25)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1031/2000/EG av den 13 april 2000 om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram ”Ungdom” (EGT L 117, 18.5.2000, s. 1).

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/35

---

BESLUT nr 4/2004 AV GEMENSAMMA RÅDET EU–MEXIKO

av den 18 maj 2005

om ändring av beslut nr 2/2001 av Gemensamma rådet

(2005/522/EG)

GEMENSAMMA RÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan (1), undertecknat i Bryssel den 8 december 1997, särskilt artikel 6 jämförd med artikel 47 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Från och med den 1 maj 2004 tillämpas fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen även i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (nedan kallade ”de nya medlemsstaterna”), till följd av dessa länders anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Från och med den 1 maj 2004 tillämpas fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen även i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (nedan kallade ”de nya medlemsstaterna”), till följd av dessa länders anslutning till Europeiska unionen.

| (2) | Det är därför nödvändigt att ändra bilaga I i beslut nr 2/2001 av gemensamma rådet EU–Mexiko med verkan från och med den 1 maj 2004 i syfte att i detta uppta myndigheterna med ansvar för finansiella tjänster i de nya medlemsstaterna och de med artiklarna 12–16 i beslutet oförenliga åtgärder som de nya medlemsstaterna kommer att bibehålla till dess att artikel 17.3 i det beslutet genomförs. Förteckningen över myndigheter med ansvar för finansiella tjänster bör samtidigt aktualiseras. |
| --- | --- |

(2)

Det är därför nödvändigt att ändra bilaga I i beslut nr 2/2001 av gemensamma rådet EU–Mexiko med verkan från och med den 1 maj 2004 i syfte att i detta uppta myndigheterna med ansvar för finansiella tjänster i de nya medlemsstaterna och de med artiklarna 12–16 i beslutet oförenliga åtgärder som de nya medlemsstaterna kommer att bibehålla till dess att artikel 17.3 i det beslutet genomförs. Förteckningen över myndigheter med ansvar för finansiella tjänster bör samtidigt aktualiseras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del A i bilaga I till beslut nr 2/2001 skall ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet.

Artikel 2

Delarna A och B i bilaga II till beslut nr 2/2001 skall ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Det skall tillämpas från och med den 1 maj 2004.

Utfärdat i Bryssel den 18 maj 2005.

På gemensamma rådets vägnar

L. E. DERBEZ

Ordförande

---

(1)  EGT L 276, 28.10.2000, s. 45.

1

---

BILAGA I

”BILAGA I

DEL A

GEMENSKAPEN OCH DESS MEDLEMSSTATER

| 1. | Tillämpningen av kapitel III för gemenskapen och dess medlemsstater skall ske med förbehåll för de begränsningar rörande marknadstillträde och nationell behandling som anges av Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater i avsnitten avseende samtliga sektorer i deras bindningslistor inom ramen för GATS och med förbehåll för de begränsningar som anges för nedan förtecknade undersektorer. |
| --- | --- |

1.

Tillämpningen av kapitel III för gemenskapen och dess medlemsstater skall ske med förbehåll för de begränsningar rörande marknadstillträde och nationell behandling som anges av Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater i avsnitten avseende samtliga sektorer i deras bindningslistor inom ramen för GATS och med förbehåll för de begränsningar som anges för nedan förtecknade undersektorer.

| 2. | För medlemsstaterna används följande förkortningar:






  AT | Österrike |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgien |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjeckien |
| DE | Tyskland |
| DK | Danmark |
| ES | Spanien |
| EE | Estland |
| FI | Finland |
| FR | Frankrike |
| EL | Grekland |
| HU | Ungern |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| LV | Lettland |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| SK | Slovakien |
| SI | Slovenien |
| SE | Sverige |
| UK | Förenade kungariket |

2.

För medlemsstaterna används följande förkortningar:

AT

Österrike

BE

Belgien

CY

Cypern

CZ

Tjeckien

DE

Tyskland

DK

Danmark

ES

Spanien

EE

Estland

FI

Finland

FR

Frankrike

EL

Grekland

HU

Ungern

IE

Irland

IT

Italien

LV

Lettland

LT

Litauen

LU

Luxemburg

MT

Malta

NL

Nederländerna

PL

Polen

PT

Portugal

SK

Slovakien

SI

Slovenien

SE

Sverige

UK

Förenade kungariket

| 3. | Åtagandena om marknadstillträde för leveranssätten 1 och 2 gäller endast






  — | de transaktioner som för respektive medlemsstat anges i punkterna B.3 och B.4 i avsnittet om marknadstillträde i överenskommelsen om åtaganden rörande finansiella tjänster, |
| --- | --- | --- |

3.

Åtagandena om marknadstillträde för leveranssätten 1 och 2 gäller endast

—

de transaktioner som för respektive medlemsstat anges i punkterna B.3 och B.4 i avsnittet om marknadstillträde i överenskommelsen om åtaganden rörande finansiella tjänster,

| — | följande transaktioner, på grundval av definitionerna i artikel 11, för varje berörd medlemsstat:
  CY: A.1 a (livförsäkring) och den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätt 2, B.6 e (handel med överlåtbara värdepapper) i leveranssätt 1.
  EE: A.1 a (livförsäkring), den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) och den återstående delen av A.3 (försäkringsförmedling utom i fråga om sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätten 1 och 2, B.1–B.10 (mottagande av banktillgodohavanden, utlåning av alla slag, finansiell leasing, alla betalnings- och penningförmedlingstjänster, borgensförbindelser och garantier, handel med värdepapper, medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper, penninghandel, förvaltning av tillgångar och clearing- och avvecklingstjänster rörande alla finansiella tillgångar) i leveranssätt 1.
  LV: A.1 a (livförsäkring), den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) och den återstående delen av A.3 (försäkringsförmedling utom i fråga om sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätt 2, B.7 (medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper) i leveranssätt 1.
  LT: A.1 a (livförsäkring), den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) och den återstående delen av A.3 (försäkringsförmedling utom i fråga om sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätt 2, B.1–B.10 (mottagande av banktillgodohavanden, utlåning av alla slag, finansiell leasing, alla betalnings- och penningförmedlingstjänster, borgensförbindelser och garantier, handel med värdepapper, medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper, penninghandel, förvaltning av tillgångar och clearing- och avvecklingstjänster rörande alla finansiella tillgångar) i leveranssätt 1.
  MT: A.1 a (livförsäkring) och den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätt 2, B.1 och B.2 (mottagande av banktillgodohavanden och utlåning av alla slag) i leveranssätt 1.
  SI: B.1–B.10 (mottagande av banktillgodohavanden, utlåning av alla slag, finansiell leasing, alla betalnings- och penningförmedlingstjänster, borgensförbindelser och garantier, handel med värdepapper, medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper, penninghandel, förvaltning av tillgångar och clearing- och avvecklingstjänster rörande alla finansiella tillgångar) i leveranssätt 1. |
| --- | --- |

—

följande transaktioner, på grundval av definitionerna i artikel 11, för varje berörd medlemsstat:

CY: A.1 a (livförsäkring) och den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätt 2, B.6 e (handel med överlåtbara värdepapper) i leveranssätt 1.

EE: A.1 a (livförsäkring), den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) och den återstående delen av A.3 (försäkringsförmedling utom i fråga om sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätten 1 och 2, B.1–B.10 (mottagande av banktillgodohavanden, utlåning av alla slag, finansiell leasing, alla betalnings- och penningförmedlingstjänster, borgensförbindelser och garantier, handel med värdepapper, medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper, penninghandel, förvaltning av tillgångar och clearing- och avvecklingstjänster rörande alla finansiella tillgångar) i leveranssätt 1.

LV: A.1 a (livförsäkring), den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) och den återstående delen av A.3 (försäkringsförmedling utom i fråga om sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätt 2, B.7 (medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper) i leveranssätt 1.

LT: A.1 a (livförsäkring), den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) och den återstående delen av A.3 (försäkringsförmedling utom i fråga om sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätt 2, B.1–B.10 (mottagande av banktillgodohavanden, utlåning av alla slag, finansiell leasing, alla betalnings- och penningförmedlingstjänster, borgensförbindelser och garantier, handel med värdepapper, medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper, penninghandel, förvaltning av tillgångar och clearing- och avvecklingstjänster rörande alla finansiella tillgångar) i leveranssätt 1.

MT: A.1 a (livförsäkring) och den återstående delen av A.1 b (skadeförsäkring, utom sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring) i leveranssätt 2, B.1 och B.2 (mottagande av banktillgodohavanden och utlåning av alla slag) i leveranssätt 1.

SI: B.1–B.10 (mottagande av banktillgodohavanden, utlåning av alla slag, finansiell leasing, alla betalnings- och penningförmedlingstjänster, borgensförbindelser och garantier, handel med värdepapper, medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper, penninghandel, förvaltning av tillgångar och clearing- och avvecklingstjänster rörande alla finansiella tillgångar) i leveranssätt 1.

| 4. | Till skillnad från utländska dotterbolag omfattas, utom i vissa begränsade undantagsfall, filialer som av ett mexikanskt finansiellt institut etablerats direkt i en medlemsstat inte av tillsynsregler som harmoniserats på gemenskapsnivå och vilka ger sådana dotterbolag utökade möjligheter att inrätta ny verksamhet och tillhandahålla gränsöverskridande tjänster i hela gemenskapen. Filialerna får således ett tillstånd att bedriva verksamhet på en medlemsstats territorium på villkor som motsvarar dem som gäller för inhemska finansiella institut i den medlemsstaten, och kan omfattas av krav på att de uppfyller ett antal specifika tillsynsregler som t.ex., när det gäller bank- och värdepapperssektorn, krav på separat kapitalförsörjning och andra kapitaltäckningskrav, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av räkenskaper eller, när det gäller försäkringssektorn, särskilda garanti- och depositionskrav, krav på separat kapitalförsörjning och regler om att tillgångar motsvarande de tekniska reserverna och minst en tredjedel av solvensmarginalen skall lokaliseras i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna får tillämpa de begränsningar som anges i denna bindningslista endast i fråga om en mexikansk medborgares eller ett mexikanskt företags direkta etablering av kommersiell närvaro eller när det gäller tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster från Mexiko. En medlemsstat får följaktligen inte tillämpa dessa begränsningar, inklusive dem som avser etablering, på mexikanska dotterbolag som är etablerade i andra medlemsstater i gemenskapen, såvida dessa begränsningar inte också kan tillämpas på företag eller medborgare från andra medlemsstater i enlighet med gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

4.

Till skillnad från utländska dotterbolag omfattas, utom i vissa begränsade undantagsfall, filialer som av ett mexikanskt finansiellt institut etablerats direkt i en medlemsstat inte av tillsynsregler som harmoniserats på gemenskapsnivå och vilka ger sådana dotterbolag utökade möjligheter att inrätta ny verksamhet och tillhandahålla gränsöverskridande tjänster i hela gemenskapen. Filialerna får således ett tillstånd att bedriva verksamhet på en medlemsstats territorium på villkor som motsvarar dem som gäller för inhemska finansiella institut i den medlemsstaten, och kan omfattas av krav på att de uppfyller ett antal specifika tillsynsregler som t.ex., när det gäller bank- och värdepapperssektorn, krav på separat kapitalförsörjning och andra kapitaltäckningskrav, rapporteringskrav och krav på offentliggörande av räkenskaper eller, när det gäller försäkringssektorn, särskilda garanti- och depositionskrav, krav på separat kapitalförsörjning och regler om att tillgångar motsvarande de tekniska reserverna och minst en tredjedel av solvensmarginalen skall lokaliseras i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna får tillämpa de begränsningar som anges i denna bindningslista endast i fråga om en mexikansk medborgares eller ett mexikanskt företags direkta etablering av kommersiell närvaro eller när det gäller tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster från Mexiko. En medlemsstat får följaktligen inte tillämpa dessa begränsningar, inklusive dem som avser etablering, på mexikanska dotterbolag som är etablerade i andra medlemsstater i gemenskapen, såvida dessa begränsningar inte också kan tillämpas på företag eller medborgare från andra medlemsstater i enlighet med gemenskapens lagstiftning.

| 5. | CY: Följande allmänna villkor och inskränkningar är tillämpliga även om det i bindningslistan inte anges några begränsningar eller villkor:






  i) | Hänsyn till nationell säkerhet och allmän ordning. |
| --- | --- | --- |

5.

CY: Följande allmänna villkor och inskränkningar är tillämpliga även om det i bindningslistan inte anges några begränsningar eller villkor:

i)

Hänsyn till nationell säkerhet och allmän ordning.

| ii) | Denna bindningslista gäller inte på något sätt för tjänster som tillhandahålls vid utövandet av offentlig maktutövning. Den gäller inte heller för åtgärder avseende handel med varor som kan utgöra insatsvaror till en tjänst som omfattas av bindningslistan eller andra tjänster. Begränsningar av marknadstillträdet eller den nationella behandlingen avseende tjänster som kan utgöra insatsvaror vid eller som skall användas för tillhandahållande av en tjänst som omfattas av bindningslistan skall vidare fortsätta att tillämpas. |
| --- | --- |

ii)

Denna bindningslista gäller inte på något sätt för tjänster som tillhandahålls vid utövandet av offentlig maktutövning. Den gäller inte heller för åtgärder avseende handel med varor som kan utgöra insatsvaror till en tjänst som omfattas av bindningslistan eller andra tjänster. Begränsningar av marknadstillträdet eller den nationella behandlingen avseende tjänster som kan utgöra insatsvaror vid eller som skall användas för tillhandahållande av en tjänst som omfattas av bindningslistan skall vidare fortsätta att tillämpas.

| 6. | CY: De lagar och bestämmelser som nämns i denna bindningslista utgör inte en heltäckande hänvisning till alla lagar och bestämmelser som styr den finansiella sektorn. Exempelvis är överföring av information som innehåller personuppgifter, bankhemligheter eller andra affärshemligheter inte tillåten. För sådan överföring gäller inhemska lagar om konfidentiell behandling av information om bankers kunder. Vidare bör det noteras att icke-diskriminerande kvalitetsmässiga åtgärder som rör tekniska standarder, folkhälsa och miljöhänsyn, licensiering, tillsynsregler, yrkeskvalifikationer och krav på viss kompetens inte har tagits upp som villkor för eller begränsningar av marknadstillträde eller nationell behandling. |
| --- | --- |

6.

CY: De lagar och bestämmelser som nämns i denna bindningslista utgör inte en heltäckande hänvisning till alla lagar och bestämmelser som styr den finansiella sektorn. Exempelvis är överföring av information som innehåller personuppgifter, bankhemligheter eller andra affärshemligheter inte tillåten. För sådan överföring gäller inhemska lagar om konfidentiell behandling av information om bankers kunder. Vidare bör det noteras att icke-diskriminerande kvalitetsmässiga åtgärder som rör tekniska standarder, folkhälsa och miljöhänsyn, licensiering, tillsynsregler, yrkeskvalifikationer och krav på viss kompetens inte har tagits upp som villkor för eller begränsningar av marknadstillträde eller nationell behandling.

| 7. | CY: Oreglerade finansiella tjänster och produkter och tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster eller produkter kan omfattas av ett krav på att det finns eller införs en regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001 av gemensamma rådet EU–Mexiko. |
| --- | --- |

7.

CY: Oreglerade finansiella tjänster och produkter och tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster eller produkter kan omfattas av ett krav på att det finns eller införs en regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001 av gemensamma rådet EU–Mexiko.

| 8. | CY: De valutakontroller som tillämpas i Cypern innebär följande:






  — | Bosatta personer får inte köpa banktjänster som kan inbegripa överföring av medel till utlandet, när de befinner sig i utlandet. |
| --- | --- | --- |

8.

CY: De valutakontroller som tillämpas i Cypern innebär följande:

—

Bosatta personer får inte köpa banktjänster som kan inbegripa överföring av medel till utlandet, när de befinner sig i utlandet.

| — | För lån till utländska personer/utlänningar eller företag som kontrolleras av utländska personer krävs ett godkännande från centralbanken. |
| --- | --- |

—

För lån till utländska personer/utlänningar eller företag som kontrolleras av utländska personer krävs ett godkännande från centralbanken.

| — | För utländska personers förvärv av värdepapper krävs också ett tillstånd från centralbanken. |
| --- | --- |

—

För utländska personers förvärv av värdepapper krävs också ett tillstånd från centralbanken.

| — | Transaktioner med utländsk valuta får endast utföras via de banker som har fått status som godkänd handlare från centralbanken. |
| --- | --- |

—

Transaktioner med utländsk valuta får endast utföras via de banker som har fått status som godkänd handlare från centralbanken.

| 9. | CZ: Tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster och instrument kan omfattas av ett krav på existensen av och förenligheten med en inhemsk regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001. |
| --- | --- |

9.

CZ: Tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster och instrument kan omfattas av ett krav på existensen av och förenligheten med en inhemsk regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001.

| 10. | CZ: De finansiella institut som bildas som bolag i Tjeckien skall, som en allmän regel tillämpad på ett icke-diskriminerande sätt, anta en särskild rättslig form. |
| --- | --- |

10.

CZ: De finansiella institut som bildas som bolag i Tjeckien skall, som en allmän regel tillämpad på ett icke-diskriminerande sätt, anta en särskild rättslig form.

| 11. | CZ: Obligatorisk trafikförsäkring för ansvar gentemot tredje part tillhandahålls av en exklusiv tillhandahållare. När monopolrättigheter rörande obligatorisk trafikförsäkring för ansvar gentemot tredje part avskaffas kommer tillhandahållandet av denna tjänst att vara öppet på ett icke-diskriminerande sätt för tillhandahållare av tjänster som är etablerade i Tjeckien. Obligatorisk sjukförsäkring får endast tillhandahållas av tillhandahållare som ägs av tjeckiska personer eller företag och som har tillstånd. |
| --- | --- |

11.

CZ: Obligatorisk trafikförsäkring för ansvar gentemot tredje part tillhandahålls av en exklusiv tillhandahållare. När monopolrättigheter rörande obligatorisk trafikförsäkring för ansvar gentemot tredje part avskaffas kommer tillhandahållandet av denna tjänst att vara öppet på ett icke-diskriminerande sätt för tillhandahållare av tjänster som är etablerade i Tjeckien. Obligatorisk sjukförsäkring får endast tillhandahållas av tillhandahållare som ägs av tjeckiska personer eller företag och som har tillstånd.

| 12. | EE: Det finns inga åtaganden för obligatoriska socialförsäkringstjänster. |
| --- | --- |

12.

EE: Det finns inga åtaganden för obligatoriska socialförsäkringstjänster.

| 13. | HU: Tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster eller produkter kan omfattas av ett krav på existensen av och förenligheten med en regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001. |
| --- | --- |

13.

HU: Tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster eller produkter kan omfattas av ett krav på existensen av och förenligheten med en regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001.

| 14. | HU: Överföring av information som innehåller personuppgifter, bankhemligheter, konfidentiella uppgifter om värdepapper eller affärshemligheter är inte tillåten. |
| --- | --- |

14.

HU: Överföring av information som innehåller personuppgifter, bankhemligheter, konfidentiella uppgifter om värdepapper eller affärshemligheter är inte tillåten.

| 15. | HU: De finansiella institut som bildas som bolag i Ungern skall, som en allmän regel tillämpad på ett icke-diskriminerande sätt, anta en särskild rättslig form. |
| --- | --- |

15.

HU: De finansiella institut som bildas som bolag i Ungern skall, som en allmän regel tillämpad på ett icke-diskriminerande sätt, anta en särskild rättslig form.

| 16. | HU: Tjänster i fråga om försäkring, bankverksamhet, värdepapper och fondförvaltning skall utföras av tillhandahållare av finansiella tjänster som är rättsligt oberoende av varandra och har separat kapitalförsörjning. |
| --- | --- |

16.

HU: Tjänster i fråga om försäkring, bankverksamhet, värdepapper och fondförvaltning skall utföras av tillhandahållare av finansiella tjänster som är rättsligt oberoende av varandra och har separat kapitalförsörjning.

| 17. | MT: För åtaganden i fråga om leveranssätt 3 får enligt lagstiftning om valutakontroll utländska personer som önskar tillhandahålla tjänster via registrering av ett lokalt bolag göra detta om de har fått ett tillstånd i förväg från Maltas centralbank. Företag som helt eller delvis ägs av juridiska personer som inte har hemvist i Malta eller utländska fysiska personer måste ha ett aktiekapital som minst uppgår till 10 000 maltesiska lira, varav 50 % måste ha inbetalats. Den andel av aktiekapitalet som ägs av utländska personer skall ha inbetalats med medel som härrör från utlandet. Företag som helt eller delvis ägs av utländska personer och som önskar förvärva fastighet måste ansöka om ett tillstånd från finansministeriet enligt tillämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

17.

MT: För åtaganden i fråga om leveranssätt 3 får enligt lagstiftning om valutakontroll utländska personer som önskar tillhandahålla tjänster via registrering av ett lokalt bolag göra detta om de har fått ett tillstånd i förväg från Maltas centralbank. Företag som helt eller delvis ägs av juridiska personer som inte har hemvist i Malta eller utländska fysiska personer måste ha ett aktiekapital som minst uppgår till 10 000 maltesiska lira, varav 50 % måste ha inbetalats. Den andel av aktiekapitalet som ägs av utländska personer skall ha inbetalats med medel som härrör från utlandet. Företag som helt eller delvis ägs av utländska personer och som önskar förvärva fastighet måste ansöka om ett tillstånd från finansministeriet enligt tillämplig lagstiftning.

| 18. | MT: För åtaganden i fråga om leveranssätt 4 skall kraven enligt Maltas lagstiftning och bestämmelser när det gäller inresa, uppehåll, förvärv av fast egendom, arbete och socialförsäkring fortsätta att tillämpas, däribland bestämmelser om uppehållets varaktighet, minimilöner och kollektivavtal. Tillstånd avseende inresa, arbete och bosättning beviljas av Maltas regering. |
| --- | --- |

18.

MT: För åtaganden i fråga om leveranssätt 4 skall kraven enligt Maltas lagstiftning och bestämmelser när det gäller inresa, uppehåll, förvärv av fast egendom, arbete och socialförsäkring fortsätta att tillämpas, däribland bestämmelser om uppehållets varaktighet, minimilöner och kollektivavtal. Tillstånd avseende inresa, arbete och bosättning beviljas av Maltas regering.

| 19. | MT: För åtaganden i fråga om leveranssätten 1 och 2 får personer med hemvist i Malta enligt lagstiftning om valutakontroll överföra till utlandet upp till 5 000 maltesiska lira per år för portföljinvesteringar. För belopp överstigande 5 000 maltesiska lira krävs valutatillstånd. |
| --- | --- |

19.

MT: För åtaganden i fråga om leveranssätten 1 och 2 får personer med hemvist i Malta enligt lagstiftning om valutakontroll överföra till utlandet upp till 5 000 maltesiska lira per år för portföljinvesteringar. För belopp överstigande 5 000 maltesiska lira krävs valutatillstånd.

| 20. | MT: Personer med hemvist i Malta får låna från utlandet utan ett valutatillstånd om lånet avser en period på över tre år. Sådana lån måste emellertid registreras hos centralbanken. |
| --- | --- |

20.

MT: Personer med hemvist i Malta får låna från utlandet utan ett valutatillstånd om lånet avser en period på över tre år. Sådana lån måste emellertid registreras hos centralbanken.

| 21. | PL: Tillsynsregler för den finansiella sektorn håller på att utarbetas. Detta kan innebära ändring av nu gällande regler samt utarbetande av nya lagar. |
| --- | --- |

21.

PL: Tillsynsregler för den finansiella sektorn håller på att utarbetas. Detta kan innebära ändring av nu gällande regler samt utarbetande av nya lagar.

| 22. | SK: Tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster och instrument kan omfattas av ett krav på existensen av och förenligheten med en inhemsk regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001. |
| --- | --- |

22.

SK: Tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster och instrument kan omfattas av ett krav på existensen av och förenligheten med en inhemsk regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001.

| 23. | SK: Följande försäkringstjänster tillhandahålls av exklusiva tillhandahållare: obligatorisk trafikförsäkring för ansvar gentemot tredje part, obligatorisk lufttransportförsäkring, och arbetsgivares ansvarsförsäkring mot skada och yrkessjukdom måste tillhandahållas genom det slovakiska försäkringsbolaget. Grundläggande sjukförsäkring får endast tillhandahållas av slovakiska sjukförsäkringsbolag med tillstånd att tillhandahålla sjukförsäkring vilka utfärdats av hälsovårdsministeriet enligt lag nr 273/1999. Pensionsfondförsäkringssystem och försäkring mot sjukdom får endast tillhandahållas av det slovakiska socialförsäkringsbolaget. |
| --- | --- |

23.

SK: Följande försäkringstjänster tillhandahålls av exklusiva tillhandahållare: obligatorisk trafikförsäkring för ansvar gentemot tredje part, obligatorisk lufttransportförsäkring, och arbetsgivares ansvarsförsäkring mot skada och yrkessjukdom måste tillhandahållas genom det slovakiska försäkringsbolaget. Grundläggande sjukförsäkring får endast tillhandahållas av slovakiska sjukförsäkringsbolag med tillstånd att tillhandahålla sjukförsäkring vilka utfärdats av hälsovårdsministeriet enligt lag nr 273/1999. Pensionsfondförsäkringssystem och försäkring mot sjukdom får endast tillhandahållas av det slovakiska socialförsäkringsbolaget.

| 24. | SI: Tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster eller produkter kan omfattas av ett krav på existensen av och förenligheten med en regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001. |
| --- | --- |

24.

SI: Tillträde till marknaden för nya finansiella tjänster eller produkter kan omfattas av ett krav på existensen av och förenligheten med en regelram som syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 19 i beslut nr 2/2001.

| 25. | SI: De finansiella institut som bildas som bolag i Slovenien skall, som en allmän regel tillämpad på ett icke-diskriminerande sätt, anta en särskild rättslig form. |
| --- | --- |

25.

SI: De finansiella institut som bildas som bolag i Slovenien skall, som en allmän regel tillämpad på ett icke-diskriminerande sätt, anta en särskild rättslig form.

| 26. | SI: Försäkrings- och bankverksamhet skall utföras av tillhandahållare av finansiella tjänster som är rättsligt oberoende av varandra. |
| --- | --- |

26.

SI: Försäkrings- och bankverksamhet skall utföras av tillhandahållare av finansiella tjänster som är rättsligt oberoende av varandra.

| 27. | SI: Investeringstjänster får endast tillhandahållas genom banker och värdepappersföretag. |
| --- | --- |

27.

SI: Investeringstjänster får endast tillhandahållas genom banker och värdepappersföretag.

| A. | Försäkringar och försäkringsrelaterade tjänster |
| --- | --- |

A.

| 1. | Gränsöverskridande tillhandahållande |
| --- | --- |

1.

AT: Försäljningsfrämjande åtgärder och försäkringsförmedling för ett dotterbolag som inte är etablerat i gemenskapen eller för en filial som inte är etablerad i österrike (utom i fråga om återförsäkring och retrocession) är förbjudet.

AT: Obligatorisk lufttransportförsäkring kan meddelas endast av ett dotterbolag som är etablerat i gemenskapen eller av en filial som är etablerad i österrike.

AT: En högre skatt på försäkringspremier gäller för försäkringsavtal (utom i fråga om avtal om återförsäkring och retrocession) som tecknas av ett dotterbolag som inte är etablerat i gemenskapen eller av en filial som inte är etablerad i österrike. undantag från den högre skatten kan beviljas.

CY: En utländsk återförsäkringsgivare som godkänts av försäkringsinspektionen (när det gäller tillsynskriterier) får tillhandahålla återförsäkring eller retrocession till försäkringsbolag som bildats i och har tillstånd i cypern.

CY: Undersektorerna A.3 och A.4 (försäkringsförmedling och försäkringsrelaterade tjänster): Obundet.

CZ: Inget annat än följande:

Utländska tillhandahållare av finansiella tjänster får, på de villkor som fastställs i lagen om försäkringsverksamhet, etablera ett försäkringsbolag med säte i tjeckien i form av ett aktiebolag eller får utöva försäkringsverksamhet via sina filialer med säte i tjeckien.

Kommersiell närvaro och tillstånd krävs för att tillhandahållare av försäkringstjänster skall få

| — | tillhandahålla sådana tjänster, inbegripet återförsäkring,
  och |
| --- | --- |

—

tillhandahålla sådana tjänster, inbegripet återförsäkring,

och

| — | ingå förmedlingsavtal med försäkringsförmedlare syftande till ett försäkringsavtal mellan tillhandahållaren av försäkringstjänster och tredje part. |
| --- | --- |

—

ingå förmedlingsavtal med försäkringsförmedlare syftande till ett försäkringsavtal mellan tillhandahållaren av försäkringstjänster och tredje part.

För en försäkringsförmedlare krävs ett tillstånd om förmedlingsverksamheten skall utövas via en filial med säte i tjeckien.

DK: Obligatorisk lufttransportförsäkring kan meddelas endast av bolag som är etablerade i gemenskapen.

DK: Endast försäkringsbolag som fått tillstånd genom dansk lagstiftning eller av danska behöriga myndigheter får i kommersiellt syfte i Danmark tillhandahålla direktförsäkring för personer som är bosatta i Danmark, för danska fartyg eller för egendom i Danmark.

DE: Obligatorisk lufttransportförsäkring kan meddelas endast av ett dotterbolag som är etablerat i gemenskapen eller av en filial som är etablerad i Tyskland.

DE: Ett utländskt försäkringsbolag som har etablerat en filial i Tyskland får i detta land ingå försäkringsavtal för internationell transport endast genom den filial som etablerats i Tyskland.

FI: Endast försäkringsgivare med huvudkontor i EES eller som har en filial i Finland får tillhandahålla sådana försäkringstjänster som avses i punkt 3 a i överenskommelsen.

FI: Försäkringsmäklartjänster får tillhandahållas av ett bolag eller en person som har ett permanent driftställe i EES.

FR: Försäkring av risker i samband med marktransport får meddelas endast av försäkringsbolag som är etablerade i gemenskapen.

HU: Undersektor A.1 (direkt försäkring): Endast de näringsidkare som utövar internationell affärsverksamhet som anges i lagstiftningen om utländsk valuta får köpa tjänster. Försäkring får endast gälla försäkringsfall som inträffar utomlands.

IT: Obundet när det gäller aktuarietjänster.

IT: Försäkring av risker i samband med export cif som utförs av i Italien bosatta personer eller av företag med hemvist i Italien får endast meddelas av försäkringsbolag som är etablerade i gemenskapen.

IT: Transportförsäkring avseende varor, försäkring av fordon i sig och ansvarsförsäkring i samband med risker i Italien får endast meddelas av försäkringsbolag som är etablerade i gemenskapen. Detta förbehåll gäller inte för internationell transport som inbegriper import till Italien.

LV: Obundet för punkt B.3 a i överenskommelsen.

MT: Undersektorerna A.3 och A.4 (försäkringsförmedling och försäkringsrelaterade tjänster): Obundet.

PL: Obundet, utom för återförsäkring, retrocession och försäkring av varor i internationell handel.

PT: Luft- och sjötransportförsäkring som täcker varor, luftfartyg, skrov och ansvar får endast meddelas av bolag som är etablerade i gemenskapen. Endast personer och bolag som är etablerade i gemenskapen får agera som försäkringsförmedlare för sådan försäkringsverksamhet i Portugal.

SK: Kommersiell närvaro krävs för tillhandahållande av

| — | livförsäkring för personer som är permanent bosatta i Slovakien, |
| --- | --- |

—

livförsäkring för personer som är permanent bosatta i Slovakien,

| — | försäkring av egendom på Slovakiens territorium, |
| --- | --- |

—

försäkring av egendom på Slovakiens territorium,

| — | ansvarsförsäkring för förlust eller skada som fysiska eller juridiska personer vållar på Slovakiens territorium, |
| --- | --- |

—

ansvarsförsäkring för förlust eller skada som fysiska eller juridiska personer vållar på Slovakiens territorium,

| — | luft- och sjötransportförsäkring som täcker varor, luftfartyg, skrov och ansvar. |
| --- | --- |

—

luft- och sjötransportförsäkring som täcker varor, luftfartyg, skrov och ansvar.

SI: Sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring: ömsesidiga försäkringsbolag får endast utöva försäkringsverksamhet om de bildats som bolag etablerade i Slovenien.

SI: Undersektorerna A.2, A.3 och A.4 (återförsäkring och retrocession, försäkringsförmedling och försäkringsrelaterade tjänster): Obundet.

SE: Tillhandahållandet av direktförsäkringar tillåts endast genom ett försäkringsbolag med koncession i sverige, under förutsättning att den utländska tillhandahållaren av tjänster och det svenska försäkringsbolaget tillhör samma koncern eller har ingått samarbetsavtal.

| 2. | Köp utomlands |
| --- | --- |

2.

AT: Försäljningsfrämjande åtgärder och försäkringsförmedling för ett dotterbolag som inte är etablerat i gemenskapen eller för en filial som inte är etablerad i österrike (utom i fråga om återförsäkring och retrocession) är förbjudet.

AT: Obligatorisk lufttransportförsäkring kan meddelas endast av ett dotterbolag som är etablerat i gemenskapen eller av en filial som är etablerad i österrike.

AT: En högre skatt på försäkringspremier gäller för försäkringsavtal (utom i fråga om avtal om återförsäkring och retrocession) som tecknas av ett dotterbolag som inte är etablerat i gemenskapen eller av en filial som inte är etablerad i österrike. Undantag från den högre skatten kan beviljas.

CY: Undersektorerna A.3 och A.4 (försäkringsförmedling och försäkringsrelaterade tjänster): Obundet.

CZ: Inget annat än följande:

Försäkringstjänster enligt definitionerna nedan får inte köpas utomlands.

| — | Livförsäkring för personer som är permanent bosatta i Tjeckien. |
| --- | --- |

—

Livförsäkring för personer som är permanent bosatta i Tjeckien.

| — | Försäkring av egendom på Tjeckiens territorium. |
| --- | --- |

—

Försäkring av egendom på Tjeckiens territorium.

| — | Ansvarsförsäkring för förlust eller skada som fysiska eller juridiska personer vållar på Tjeckiens territorium. |
| --- | --- |

—

Ansvarsförsäkring för förlust eller skada som fysiska eller juridiska personer vållar på Tjeckiens territorium.

DK: Obligatorisk lufttransportförsäkring kan meddelas endast av bolag som är etablerade i gemenskapen.

DK: Endast försäkringsbolag som fått tillstånd genom dansk lagstiftning eller av danska behöriga myndigheter får i kommersiellt syfte i Danmark tillhandahålla direktförsäkring för personer som är bosatta i Danmark, för danska fartyg eller för egendom i Danmark.

DE: Obligatorisk lufttransportförsäkring kan meddelas endast av ett dotterbolag som är etablerat i gemenskapen eller av en filial som är etablerad i Tyskland.

DE: Ett utländskt försäkringsbolag som har etablerat en filial i Tyskland får i detta land ingå försäkringsavtal för internationell transport endast genom den filial som etablerats i Tyskland.

FR: Försäkring av risker i samband med marktransport får meddelas endast av försäkringsbolag som är etablerade i gemenskapen.

HU: Undersektor A.1 (direkt försäkring): Endast de näringsidkare som utövar internationell affärsverksamhet som anges i lagstiftningen om utländsk valuta får köpa tjänster. Försäkring får endast gälla försäkringsfall som inträffar utomlands.

IT: Försäkring av risker i samband med export cif som utförs av i Italien bosatta personer eller av företag med hemvist i Italien får endast meddelas av försäkringsbolag som är etablerade i gemenskapen.

IT: Transportförsäkring avseende varor, försäkring av fordon i sig och ansvarsförsäkring i samband med risker i Italien får endast meddelas av försäkringsbolag som är etablerade i gemenskapen. Detta förbehåll gäller inte för internationell transport som inbegriper import till Italien.

MT: Undersektorerna A.3 och A.4 (försäkringsförmedling och försäkringsrelaterade tjänster): Obundet.

PL: Obundet, utom för återförsäkring, retrocession och försäkring av varor i internationell handel.

PT: Luft- och sjötransportförsäkring som täcker varor, luftfartyg, skrov och ansvar får endast meddelas av bolag som är etablerade i gemenskapen. Endast personer och bolag som är etablerade i gemenskapen får agera som försäkringsförmedlare för sådan försäkringsverksamhet i Portugal.

SK: Försäkringstjänster som omfattas av leveranssätt 1, utom luft- och sjötransportförsäkring, som täcker varor, luftfartyg, skrov och ansvar, får inte köpas utomlands.

SI: Sjö- och lufttransportförsäkring och annan transportförsäkring: ömsesidiga försäkringsbolag får endast utöva försäkringsverksamhet om de bildats som bolag etablerade i Slovenien.

SI: Återförsäkringsbolag i Slovenien har prioritet vid uttag av försäkringspremier. Om dessa företag inte kan utjämna alla risker, kan dessa återförsäkras och bli föremål för retrocession till utlandet. (inget efter antagandet av den nya lagen om försäkringsbolag.)

| 3. | Kommersiell närvaro |
| --- | --- |

3.

AT: Tillstånd för utländska försäkringsgivares filialkontor ges inte om försäkringsgivaren i sitt hemland inte har en företagsform som motsvarar eller är jämförbar med aktiebolag eller ömsesidigt försäkringsbolag.

BE: För alla offentliga bud att förvärva belgiska värdepapper som görs av eller för en person eller institution eller ett företag som inte omfattas av jurisdiktionen för någon av gemenskapens medlemsstater krävs det ett tillstånd från finansministern.

CY: Undersektor A.1 (direkt försäkring):

I enlighet med lagen om försäkringsbolag får en försäkringsgivare inte bedriva verksamhet i eller från cypern om bolaget inte fått tillstånd till detta av försäkringsinspektionen.

Utländska försäkringsbolag får bedriva verksamhet i cypern genom en filial eller ett ombud. Den utländska försäkringsgivaren måste ha fått tillstånd att bedriva verksamhet i sitt ursprungsland innan bolaget kan få tillstånd att etablera en filial eller ett ombud.

För att utländska personer skall få äga aktier eller andelar i försäkringsbolag som bildats som bolag i cypern krävs det ett tillstånd i förväg från centralbanken. Omfattningen av det utländska ägandet fastställs från fall till fall på grundval av ekonomiska behov.

CY: Undersektor A.2 (återförsäkring och retrocession):

För att ett bolag skall få bedriva verksamhet som återförsäkrare i cypern krävs ett tillstånd från försäkringsinspektionen.

För att utländska personer skall få investera i återförsäkringsbolag krävs ett tillstånd i förväg från centralbanken. Andelen utländskt ägande av lokala återförsäkringsbolags kapital fastställs från fall till fall. För närvarande finns det inte något lokalt återförsäkringsbolag.

CY: Undersektorerna A.3 och A.4 (försäkringsförmedling och försäkringsrelaterade tjänster): Obundet.

CZ: Inget annat än följande:

Utländska tillhandahållare av finansiella tjänster får, på de villkor som fastställs i lagen om försäkringsverksamhet, etablera ett försäkringsbolag med säte i Tjeckien i form av ett aktiebolag eller får utöva försäkringsverksamhet via sina filialer med säte i Tjeckien.

Kommersiell närvaro och tillstånd krävs för att tillhandahållare av försäkringstjänster skall få

| — | tillhandahålla sådana tjänster, inbegripet återförsäkring,
  och |
| --- | --- |

—

tillhandahålla sådana tjänster, inbegripet återförsäkring,

och

| — | ingå förmedlingsavtal med försäkringsförmedlare syftande till ett försäkringsavtal mellan tillhandahållaren av försäkringstjänster och tredje part. |
| --- | --- |

—

ingå förmedlingsavtal med försäkringsförmedlare syftande till ett försäkringsavtal mellan tillhandahållaren av försäkringstjänster och tredje part.

För en försäkringsförmedlare krävs ett tillstånd om förmedlingsverksamheten skall utövas via en filial med säte i Tjeckien.

ES: En utländsk försäkringsgivare som önskar etablera en filial eller ett ombud i Spanien i syfte att tillhandahålla vissa försäkringsklasser måste ha haft ett tillstånd för samma försäkringsklasser i sitt ursprungsland i minst fem år.

ES, EL: Etableringsrätten omfattar inte inrättandet av representationskontor eller av annan permanent närvaro för försäkringsbolag, utom i de fall sådana kontor etableras som ombud, filialer eller huvudkontor.

EE: Undersektor A.1 (direkt försäkring): Inget, utom att ledningsorganet för ett försäkringsaktiebolag med utländskt ägande av kapitalet får inbegripa utländska medborgare i proportion till det utländska ägandet, dock högst hälften av ledningsgruppens medlemmar. Den verkställande direktören för ett dotterbolag eller ett självständigt bolag måste vara permanent bosatt i Estland.

FI: Den verkställande direktören, minst en revisor och minst hälften av stiftarna och medlemmarna i styrelsen och koncernledningen i ett försäkringsbolag skall vara bosatta i EES, såvida social- och hälsovårdsministeriet inte har beviljat ett undantag.

FI: Utländska försäkringsgivare kan inte få tillstånd att i form av en filial meddela lagstadgad socialförsäkring (lagstadgad pensionsförsäkring, lagstadgad olycksfallsförsäkring).

FI: Generalagenten för ett utländskt försäkringsbolag skall ha sin hemvist i Finland, såvida bolaget inte har sitt huvudkontor i EES.

FR: Etablering av filialer förutsätter ett särskilt tillstånd för filialens företrädare.

HU: Avsikten är att binda etablering av dotterbolag och filialer när sådan verksamhet bundits i GATS och på de villkor som fastställs i det avtalet.

HU: Minst två personer med ungerskt medborgarskap, bosatta i landet enligt betydelsen i valutalagstiftningen och permanent bosatta i ungern sedan minst ett år skall ingå i styrelsen i ett finansiellt institut.

IE: Etableringsrätten omfattar inte inrättandet av representationskontor.

IT: Endast fysiska personer får bedriva aktuarieverksamhet. De fysiska personerna får inrätta yrkessammanslutningar (ej aktiebolag).

IT: Tillståndet till etablering av filialer skall i sista hand utvärderas av tillsynsmyndigheterna.

LV: Undersektorerna A.1 och A.2 (direkt försäkring, återförsäkring och retrocession): Utländska försäkringsbolag måste, som en allmän regel tillämpad på ett icke-diskriminerande sätt, ha en särskild rättslig form.

LV: Undersektor A.3 (försäkringsförmedling): Försäkringsförmedlingsverksamhet får bara utövas av en fysisk person (inget krav på medborgarskap), och denne kan tillhandahålla tjänster för ett försäkringsbolag med tillstånd från Lettlands tillsynsmyndighet för försäkringssektorn.

LT: Försäkringsbolag får inte tillhandahålla både livförsäkring och skadeförsäkring. För dessa båda typer (a och b) krävs separata bolag.

MT: Kan bli föremål för en prövning av ekonomiska behov.

PL: Undersektorerna A.1–A.3 (direkt försäkring, återförsäkring och retrocession och försäkringsförmedling):

Etablering får endast ske i form av ett aktiebolag eller en filial efter det att ett tillstånd utfärdats. Högst 5 % av försäkringsmedlen får investeras utomlands. En person som bedriver försäkringsförmedlingsverksamhet måste inneha ett tillstånd. Ett lokalt bolag krävs för försäkringsförmedling.

PL: Undersektor A.4 (försäkringsrelaterade tjänster): Obundet.

PT: Utländska bolag får bedriva försäkringsförmedling i Portugal endast genom ett bolag som bildats i enlighet med lagen i en medlemsstat i gemenskapen.

PT: Utländska bolag som önskar inrätta en filial i Portugal måste kunna visa att de har minst fem års erfarenhet av försäkringsverksamhet.

SK: Majoriteten av medlemmarna i ett försäkringsbolags styrelse måste ha sin hemvist i Slovakien.

För tillhandahållande av försäkringstjänster krävs ett tillstånd. Utländska medborgare får etablera ett försäkringsbolag med säte i Slovakien i form av ett aktiebolag eller får bedriva försäkringsverksamhet genom dotterbolag med säte i Slovakien på de allmänna villkor som anges i lagen om försäkringsverksamhet. I försäkringsverksamhet ingår mäkling och återförsäkring.

Försäkringsförmedling som syftar till att en tredje part och ett försäkringsbolag skall ingå ett försäkringsavtal får tillhandahållas av fysiska eller juridiska personer med hemvist i Slovakien när försäkringsbolaget i fråga har ett tillstånd från tillsynsmyndigheten för försäkringssektorn.

Ett förmedlingsavtal som syftar till att en tredje part och försäkringsbolaget skall ingå ett försäkringsavtal får ingås av inhemska eller utländska försäkringsbolag först efter det att ett tillstånd beviljats av tillsynsmyndigheten för försäkringssektorn.

De finansiella tillgångarna i form av försäkringsmedel hos licensierade försäkringsbolag som härrör från försäkring eller återförsäkring av försäkringstagare med hemvist i eller som har säte i Slovakien måste vara deponerade i en bank med hemvist i Slovakien och får inte överföras till utlandet.

SI: Undersektor A.1 (direkt försäkring):

För etablering krävs ett tillstånd som utfärdas av finansministeriet. Utländska personer får etablera ett försäkringsbolag endast i form av ett samriskföretag med inhemska personer, där de utländska personernas ägande högst uppgår till 99 %.

Taket för utländska personers ägande kommer att avskaffas när den nya lagen om försäkringsbolag antas.

För att en utländsk person skall få förvärva aktier eller utöka aktieinnehavet i ett inhemskt försäkringsbolag krävs ett tillstånd i förväg av finansministeriet.

När finansministeriet utfärdar ett tillstånd eller godkänner ett förvärv av aktier i ett inhemskt försäkringsbolag beaktas följande kriterier:

| — | Graden av spridning av aktieägandet och förekomsten av aktieägare från olika länder. |
| --- | --- |

—

Graden av spridning av aktieägandet och förekomsten av aktieägare från olika länder.

| — | Tillhandahållandet av nya försäkringsprodukter och överföring av därtill anknuten kunskap, om den utländska investeraren är ett försäkringsbolag. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållandet av nya försäkringsprodukter och överföring av därtill anknuten kunskap, om den utländska investeraren är ett försäkringsbolag.

Obundet för utländskt ägande i försäkringsbolag som håller på att privatiseras.

Medlemskap i ömsesidiga försäkringsbolag är begränsat till bolag som är etablerade i Slovenien och inhemska fysiska personer.

SI: Undersektor A.2. (åtrerförsäkring och retrocession):

Det utländska ägandet i återförsäkringsbolag får högst uppgå till en kontrollerande andel av kapitalet. (Inga, utom för filialer, när den nya lagen om försäkringsbolag antagits.)

SI: Undersektorerna A.3 och A.4 (försäkringsförmedling och försäkringsrelaterade tjänster):

För tillhandahållande av konsult- och skaderegleringstjänster krävs etablering av ett bolag i form av en juridisk person med tillstånd från försäkringsbyrån.

För tillhandahållande av tjänster i form av aktuarie- och riskprövningsverksamhet krävs yrkesmässig etablering.

Verksamheten får endast avse direkt försäkring och återförsäkring.

För enskilda näringsidkare krävs bosättning i Slovenien.

SE: Försäkringsmäklarföretag som inte bildats i sverige får etablera kommersiell närvaro endast genom filial.

SE: Försäkringsbolag, vilka inte bildats i sverige, som i sverige erbjuder andra försäkringar än livförsäkringar beskattas på grundval av premieinkomsterna från direktförsäkringsverksamheten i stället för på grundval av nettoresultatet.

SE: En stiftare av försäkringsbolag skall vara en fysisk person som är bosatt i EES eller en juridisk person som bildats i EES.

| 4. | Närvaro av fysiska personer |
| --- | --- |

4.

CY: Obundet.

PL:

Undersektorerna A.1–A.3 (direkt försäkring, återförsäkring och retrocession och försäkringsförmedling): Obundet utom vad som anges i det horisontella avsnittet och med förbehåll för följande begränsning: för försäkringsförmedlingsverksamhet krävs bosättning eller hemvist.

Undersektor A.4 (försäkringsrelaterade tjänster): Obundet.

AT, BE, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, SE, SI, SK, UK:

Obundet utom vad som anges i de respektive horisontella avsnitten och med förbehåll för följande särskilda begränsningar:

AT: Ledningen för ett filialkontor måste bestå av två fysiska personer som är bosatta i österrike.

DK: Generalagenten för en försäkringsfilial måste ha varit bosatt i Danmark under de två senaste åren, såvida han inte är medborgare i en medlemsstat i gemenskapen. Närings- och industriministern får bevilja undantag.

DK: Krav på bosättning för företagschefer och styrelseledamöter. Närings- och industriministern får dock bevilja undantag på icke-diskriminerande grund.

ES, IT: Krav på bosättning eller hemvist för att få bedriva aktuarieverksamhet.

EL: En majoritet av medlemmarna av styrelsen i ett bolag som är etablerat i Grekland skall vara medborgare i en av gemenskapens medlemsstater.

SI: För aktuarie- och riskprövningsverksamhet krävs bosättning eller hemvist samt prövning av kvalifikationer, medlemskap i Sloveniens aktuariesammanslutning och färdigheter i det slovenska språket.

| B. | Bankverksamhet och andra finansiella tjänster (med undantag av försäkringstjänster) |
| --- | --- |

B.

| 1. | Gränsöverskridande tillhandahållande |
| --- | --- |

1.

BE: För tillhandahållande av investeringsrådgivning krävs etablering i Belgien.

CY: Obundet.

CZ: Tjänster för sedel- och myntutgivning som inte genomförs av centralbanken, handel med derivatinstrument, med överlåtbara värdepapper och med andra överlåtbara rättigheter och tillgångar, medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper, penninghandel, förvaltning av tillgångar, clearing- och avvecklingstjänster rörande alla finansiella tillgångar, rådgivnings- och förmedlingstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster förknippade med sådan verksamhet: Obundet.

CZ: Inget annat än följande:

Endast tjeckiska etablerade banker och utländska bankers filialer med motsvarande tillstånd får

| — | tillhandahålla inlåningstjänster, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla inlåningstjänster,

| — | handla med tillgångar i utländsk valuta, |
| --- | --- |

—

handla med tillgångar i utländsk valuta,

| — | utföra icke-kontanta gränsöverskridande betalningar. |
| --- | --- |

—

utföra icke-kontanta gränsöverskridande betalningar.

Tillstånd att handla med valuta utfärdat av Tjeckiens centralbank eller finansministerium krävs för personer med hemvist i Tjeckien som inte är banker för att

| a) | personer med hemvist i Tjeckien skall få öppna och göra insättningar på ett konto utomlands, |
| --- | --- |

a)

personer med hemvist i Tjeckien skall få öppna och göra insättningar på ett konto utomlands,

| b) | utföra utlandsbetalningar (med undantag för utländska direktinvesteringar), |
| --- | --- |

b)

utföra utlandsbetalningar (med undantag för utländska direktinvesteringar),

| c) | bevilja finansiella krediter och garantier, |
| --- | --- |

c)

bevilja finansiella krediter och garantier,

| d) | utföra transaktioner med finansiella derivat, |
| --- | --- |

d)

utföra transaktioner med finansiella derivat,

| e) | köpa utländska värdepapper, utom i de fall som beskrivs i valutalagen, |
| --- | --- |

e)

köpa utländska värdepapper, utom i de fall som beskrivs i valutalagen,

| f) | utfärda utländska värdepapper för offentlig och icke-offentlig handel i Tjeckien eller införa sådana på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

f)

utfärda utländska värdepapper för offentlig och icke-offentlig handel i Tjeckien eller införa sådana på hemmamarknaden.

EE: Undersektor B.1 (mottagande av banktillgodohavanden): Krav på tillstånd från eesti pank och registrering enligt estnisk lag som aktiebolag, dotterbolag eller filial.

EE, LT: För förvaltning av värdepappersfonder och investeringsbolag krävs etablering av ett specialiserat förvaltningsbolag. Endast företag med säte i gemenskapen kan verka som förvaringsinstitut för investeringsfonders tillgångar.

HU: Obundet.

IE: För tillhandahållande av investeringstjänster eller investeringsrådgivning krävs antingen i) tillstånd i Irland, vilket normalt förutsätter att tillhandahållaren är ett aktiebolag, handelsbolag eller enskilt företag, i vartdera fallet med ett huvudkontor/säte i Irland (i vissa fall kan det hända att tillstånd inte krävs, t.ex. när en tillhandahållare av tjänster från tredjeland inte har någon kommersiell närvaro i Irland och tjänsten inte tillhandahålls privatpersoner) eller ii) tillstånd i en annan medlemsstat i enlighet med gemenskapens direktiv om investeringstjänster.

IT: Obundet för ’promotori di servizi finanziari’ (säljare av finansiella tjänster).

LT: Pensionsfondsförvaltning: Kommersiell närvaro krävs.

MT:

Undersektorerna B.1 och B.2 (mottagande av banktillgodohavanden och utlåning av alla slag): Inget.

Undersektor B.11 (tillhandahållande och överföring av finansiell information): Obundet, utom för tillhandahållande av finansiell information av internationella tillhandahållare.

Undersektor B.12 (rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster): Obundet.

PL:

Undersektor B.11 (tillhandahållande och överföring av finansiell information): Krav på att använda det allmänt tillgängliga telenätet, eller någon annan godkänd operatörs nät, vid gränsöverskridande tillhandahållande av dessa typer av tjänster.

Undersektor B.12 (rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster): Obundet.

SK: Handel med derivatinstrument, med överlåtbara värdepapper och med andra överlåtbara rättigheter och tillgångar, medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper, penninghandel, förvaltning av tillgångar, clearing- och avvecklingstjänster rörande alla finansiella tillgångar: Obundet.

SK:

| i) | Inlåningstjänster är förbehållna inhemska banker och utländska bankers filialer i Slovakien. |
| --- | --- |

i)

Inlåningstjänster är förbehållna inhemska banker och utländska bankers filialer i Slovakien.

| ii) | Endast godkända inhemska banker, utländska bankers filialer i Slovakien och personer med licens att handla med valuta får handla med tillgångar i utländsk valuta. Endast medlemmar i värdepappersbörsen får handla på Bratislavas värdepappersbörs. Personer med hemvist i landet kan utan begränsning använda Slovakiens RM-system för handel; utländska personer måste handla via värdepappershandlare. |
| --- | --- |

ii)

Endast godkända inhemska banker, utländska bankers filialer i Slovakien och personer med licens att handla med valuta får handla med tillgångar i utländsk valuta. Endast medlemmar i värdepappersbörsen får handla på Bratislavas värdepappersbörs. Personer med hemvist i landet kan utan begränsning använda Slovakiens RM-system för handel; utländska personer måste handla via värdepappershandlare.

| iii) | Icke-kontanta gränsöverskridande betalningar får endast göras av godkända inhemska banker och utländska bankers filialer i Slovakien. |
| --- | --- |

iii)

Icke-kontanta gränsöverskridande betalningar får endast göras av godkända inhemska banker och utländska bankers filialer i Slovakien.

| iv) | Licens att handla med valuta utfärdat av Slovakiens centralbank krävs för att






  a) | personer med hemvist i Slovakien som inte är banker skall få öppna ett konto utomlands, utom för fysiska personer i samband med utlandsvistelse, |
| --- | --- | --- |

iv)

Licens att handla med valuta utfärdat av Slovakiens centralbank krävs för att

a)

personer med hemvist i Slovakien som inte är banker skall få öppna ett konto utomlands, utom för fysiska personer i samband med utlandsvistelse,

| b) | utföra utlandsbetalningar, |
| --- | --- |

b)

utföra utlandsbetalningar,

| c) | erhålla finansiell kredit från utländska personer i valutalagens mening, utom när det gäller utländska krediter med en amorteringstid på över tre år som mottas av personer med hemvist i Slovakien och beviljande av lån mellan fysiska personer för annan verksamhet än affärsverksamhet. |
| --- | --- |

c)

erhålla finansiell kredit från utländska personer i valutalagens mening, utom när det gäller utländska krediter med en amorteringstid på över tre år som mottas av personer med hemvist i Slovakien och beviljande av lån mellan fysiska personer för annan verksamhet än affärsverksamhet.

| v) | Export och import av den slovakiska valutan och av utländsk valuta i kontanter till ett värde av över 150 000 SKK samt ädelmetaller skall anmälas. |
| --- | --- |

v)

Export och import av den slovakiska valutan och av utländsk valuta i kontanter till ett värde av över 150 000 SKK samt ädelmetaller skall anmälas.

| vi) | Tillstånd eller licens att handla med valuta som beviljats av valutamyndigheterna krävs för deponering av finansiella tillgångar utomlands av personer med hemvist i Slovakien. |
| --- | --- |

vi)

Tillstånd eller licens att handla med valuta som beviljats av valutamyndigheterna krävs för deponering av finansiella tillgångar utomlands av personer med hemvist i Slovakien.

| vii) | Endast organ för valutahandel etablerade i Slovakien kan ställa säkerheter och ingå åtaganden i enlighet med de gränser och bestämmelser som Slovakiens centralbank fastställt. |
| --- | --- |

vii)

Endast organ för valutahandel etablerade i Slovakien kan ställa säkerheter och ingå åtaganden i enlighet med de gränser och bestämmelser som Slovakiens centralbank fastställt.

SI:

Medverkan vid utfärdandet av statsskuldförbindelser, pensionsfondsförvaltning och därmed relaterade rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster: Obundet.

Undersektorerna B.11 och B.12 (tillhandahållande och överföring av finansiell information samt rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster, utom sådana tjänster som gäller medverkan vid utfärdandet av statsskuldförbindelser och pensionsfondsförvaltning): Inget.

Övriga undersektorer:

Obundet, utom när det gäller för inhemska juridiska personer och enmansföretag att motta krediter (all form av upplåning) och att acceptera borgensförbindelser och garantier från utländska kreditinstitut. (Anmärkning: konsumentkrediter skall vara fria när den nya valutalagen antagits.)

Alla kreditarrangemang ovan skall registreras hos Sloveniens centralbank. (Anmärkning: denna bestämmelse skall utgå när den nya banklagen antagits.)

Utländska personer får endast utbjuda utländska värdepapper genom inhemska banker och fondmäklare. Medlemmar i värdepappersbörsen i Slovenien måste vara registrerade som bolag i Slovenien.

| 2. | Köp utomlands |
| --- | --- |

2.

CY: Obundet, utom för undersektor B.6 e (handel med överlåtbara värdepapper): Inget.

CZ: Tjänster för sedel- och myntutgivning som inte genomförs av centralbanken, handel med derivatinstrument och med ädelmetaller, penninghandel, förvaltning av tillgångar, clearing- och avvecklingstjänster rörande derivatinstrument samt rådgivnings- och förmedlingstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster förknippade med sådan verksamhet: Obundet.

CZ: Inget annat än följande:

Endast tjeckiska etablerade banker och utländska bankers filialer med motsvarande tillstånd får

| — | tillhandahålla inlåningstjänster, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla inlåningstjänster,

| — | handla med tillgångar i utländsk valuta, |
| --- | --- |

—

handla med tillgångar i utländsk valuta,

| — | utföra icke-kontanta gränsöverskridande betalningar. |
| --- | --- |

—

utföra icke-kontanta gränsöverskridande betalningar.

Tillstånd att handla med valuta utfärdat av Tjeckiens centralbank eller finansministerium krävs för personer med hemvist i Tjeckien som inte är banker för att

| a) | personer med hemvist i Tjeckien skall få öppna och göra insättningar på ett konto utomlands, |
| --- | --- |

a)

personer med hemvist i Tjeckien skall få öppna och göra insättningar på ett konto utomlands,

| b) | utföra utlandsbetalningar (med undantag för utländska direktinvesteringar), |
| --- | --- |

b)

utföra utlandsbetalningar (med undantag för utländska direktinvesteringar),

| c) | bevilja finansiella krediter och garantier, |
| --- | --- |

c)

bevilja finansiella krediter och garantier,

| d) | utföra transaktioner med finansiella derivat, |
| --- | --- |

d)

utföra transaktioner med finansiella derivat,

| e) | köpa utländska värdepapper, utom i de fall som beskrivs i valutalagen, |
| --- | --- |

e)

köpa utländska värdepapper, utom i de fall som beskrivs i valutalagen,

| f) | utfärda utländska värdepapper för offentlig och icke-offentlig handel i Tjeckien eller införa sådana på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

f)

utfärda utländska värdepapper för offentlig och icke-offentlig handel i Tjeckien eller införa sådana på hemmamarknaden.

DE: Endast ett kreditinstitut eller ett dotterbolag eller en filial som etablerats i Tyskland kan leda en emission av värdepapper som är noterade i tyska mark.

FI: Betalningar från offentliga enheter (utgifter) skall förmedlas via det finska postgirosystemet, som förvaltas av postipankki Ltd. Om särskilda skäl föreligger får finansministeriet bevilja undantag från detta krav.

EL: Etablering krävs för tillhandahållande av förvaringstjänster, inklusive hantering av ränte- och kapitalbeloppsbetalningar för värdepapper som emitterats i Grekland.

HU: Obundet.

MT:

Undersektorerna B.1 och B.2 (mottagande av banktillgodohavanden och utlåning av alla slag): Inget.

Undersektor B.11 (tillhandahållande och överföring av finansiell information): Obundet, utom för tillhandahållande av finansiell information av internationella tillhandahållare.

Undersektorerna B.3–B.10 och B.12: Obundet.

PL:

Undersektor B.11 (tillhandahållande och överföring av finansiell information): Krav på att använda det allmänt tillgängliga telenätet, eller någon annan godkänd operatörs nät, vid köp utomlands av dessa typer av tjänster.

Undersektorerna B.1–B.10 och B.12: Obundet.

SK: Handel med derivatinstrument och med ädelmetaller, penninghandel, förvaltning av tillgångar och förmedlingstjänster: Obundet.

SK:

| i) | Inlåningstjänster är förbehållna inhemska banker och utländska bankers filialer i Slovakien. |
| --- | --- |

i)

Inlåningstjänster är förbehållna inhemska banker och utländska bankers filialer i Slovakien.

| ii) | Endast godkända inhemska banker, utländska bankers filialer i Slovakien och personer med licens att handla med valuta får handla med tillgångar i utländsk valuta. Endast medlemmar i värdepappersbörsen får handla på Bratislavas värdepappersbörs. Personer med hemvist i landet kan utan begränsning använda Slovakiens RM-system för handel; utländska personer måste handla via värdepappershandlare. |
| --- | --- |

ii)

Endast godkända inhemska banker, utländska bankers filialer i Slovakien och personer med licens att handla med valuta får handla med tillgångar i utländsk valuta. Endast medlemmar i värdepappersbörsen får handla på Bratislavas värdepappersbörs. Personer med hemvist i landet kan utan begränsning använda Slovakiens RM-system för handel; utländska personer måste handla via värdepappershandlare.

| iii) | Icke-kontanta gränsöverskridande betalningar får endast göras av godkända inhemska banker och utländska bankers filialer i Slovakien. |
| --- | --- |

iii)

Icke-kontanta gränsöverskridande betalningar får endast göras av godkända inhemska banker och utländska bankers filialer i Slovakien.

| iv) | Licens att handla med valuta utfärdat av Slovakiens centralbank krävs för att






  a) | personer med hemvist i Slovakien som inte är banker skall få öppna ett konto utomlands, utom för fysiska personer i samband med utlandsvistelse, |
| --- | --- | --- |

iv)

Licens att handla med valuta utfärdat av Slovakiens centralbank krävs för att

a)

personer med hemvist i Slovakien som inte är banker skall få öppna ett konto utomlands, utom för fysiska personer i samband med utlandsvistelse,

| b) | utföra utlandsbetalningar, |
| --- | --- |

b)

utföra utlandsbetalningar,

| c) | erhålla finansiell kredit från utländska personer i valutalagens mening, utom när det gäller utländska krediter med en amorteringstid på över tre år som mottas av personer med hemvist i Slovakien och när det gäller beviljande av lån mellan fysiska personer för annan verksamhet än affärsverksamhet. |
| --- | --- |

c)

erhålla finansiell kredit från utländska personer i valutalagens mening, utom när det gäller utländska krediter med en amorteringstid på över tre år som mottas av personer med hemvist i Slovakien och när det gäller beviljande av lån mellan fysiska personer för annan verksamhet än affärsverksamhet.

| v) | Export och import av den slovakiska valutan och av utländsk valuta i kontanter till ett värde av över 150 000 SKK samt ädelmetaller skall anmälas. |
| --- | --- |

v)

Export och import av den slovakiska valutan och av utländsk valuta i kontanter till ett värde av över 150 000 SKK samt ädelmetaller skall anmälas.

| vi) | Tillstånd eller licens att handla med valuta som beviljats av valutamyndigheterna krävs för deponering av finansiella tillgångar utomlands av personer med hemvist i Slovakien. |
| --- | --- |

vi)

Tillstånd eller licens att handla med valuta som beviljats av valutamyndigheterna krävs för deponering av finansiella tillgångar utomlands av personer med hemvist i Slovakien.

| vii) | Endast organ för valutahandel etablerade i Slovakien kan ställa säkerheter och ingå åtaganden i enlighet med de gränser och bestämmelser som Slovakiens centralbank fastställt. |
| --- | --- |

vii)

Endast organ för valutahandel etablerade i Slovakien kan ställa säkerheter och ingå åtaganden i enlighet med de gränser och bestämmelser som Slovakiens centralbank fastställt.

SI:

Medverkan vid utfärdandet av statsskuldförbindelser, pensionsfondsförvaltning och därmed relaterade rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster: Obundet.

Undersektorerna B.11 och B.12 (tillhandahållande och överföring av finansiell information samt rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster, utom sådana tjänster som gäller medverkan vid utfärdandet av statsskuldförbindelser och pensionsfondsförvaltning): Inget.

Övriga undersektorer:

Obundet, utom när det gäller för inhemska juridiska personer och enmansföretag att motta krediter (all form av upplåning) och att acceptera borgensförbindelser och garantier från utländska kreditinstitut. (Anmärkning: konsumentkrediter skall vara fria när den nya valutalagen antagits.)

Alla kreditarrangemang ovan skall registreras hos Sloveniens centralbank. (Anmärkning: denna bestämmelse skall utgå när den nya banklagen antagits.)

Juridiska personer som är etablerade i Slovenien kan verka som förvaringsinstitut för investeringsfonders tillgångar.

UK: Emissioner noterade i pund sterling, inbegripet privatledda, får endast ledas av ett företag som är etablerat i EES.

| 3. | Kommersiell närvaro |
| --- | --- |

3.

Alla medlemsstater:

| — | Etablering av ett specialiserat förvaltningsbolag krävs för förvaltning av värdepappersfonder och investeringsbolag (artiklarna 6 och 13 i direktiv 85/611/EEG beträffande företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper). |
| --- | --- |

—

Etablering av ett specialiserat förvaltningsbolag krävs för förvaltning av värdepappersfonder och investeringsbolag (artiklarna 6 och 13 i direktiv 85/611/EEG beträffande företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper).

| — | Endast bolag med säte i gemenskapen kan verka som förvaringsinstitut för investeringsfonders tillgångar (artiklarna 8.1 och 15.1 i direktiv 85/611/EEG beträffande företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper). |
| --- | --- |

—

Endast bolag med säte i gemenskapen kan verka som förvaringsinstitut för investeringsfonders tillgångar (artiklarna 8.1 och 15.1 i direktiv 85/611/EEG beträffande företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper).

AT: Endast medlemmar i österrikes värdepappersbörs får handla med värdepapper på börsen.

AT: För handel med utländsk valuta krävs tillstånd från österrikes centralbank.

AT: Hypoteks- och kommunobligationer får emitteras av banker som specialiserat sig på och fått tillstånd för sådan verksamhet.

AT: För att bedriva pensionsfondsförvaltning krävs ett bolag som specialiserat sig på denna typ av verksamhet och som bildats som aktiebolag i österrike.

BE: För alla offentliga bud att förvärva belgiska värdepapper som görs av eller för en person eller institution eller ett företag som inte omfattas av jurisdiktionen för någon av gemenskapens medlemsstater krävs det ett tillstånd från finansministern.

CY: Enligt föreskrivna bestämmelser tillämpade på ett icke-diskriminerande sätt skall banker som erbjuder tjänster i cypern vara juridiska personer. Juridiska personer omfattar även utländska bankers eller finansiella instituts filialer som är registrerade i cypern.

CY: En person och hans eller hennes kompanjoner får inte, direkt eller indirekt, inneha mer än 10 % av det egna kapitalet eller av antalet rösträtter i en bank utan att centralbanken har godkänt detta skriftligen i förväg.

CY: Dessutom är direkt eller indirekt aktie- eller andelsägande av utländska personer i de tre befintliga lokala banker som är noterade på börsen begränsat till 0,5 % för en enskild person eller organisation och till 6 % tillsammans.

CY:

Undersektorerna B.1–B.5 och B.6 b (mottagande av banktillgodohavanden, utlåning av alla slag, finansiell leasing, alla betalnings- och penningförmedlingstjänster, borgensförbindelser och garantier samt valutahandel):

För nya banker gäller följande krav:

| a) | För att utöva bankverksamhet krävs tillstånd från centralbanken. För att bevilja tillstånd kan centralbanken genomföra ett ekonomiskt behovstest. |
| --- | --- |

a)

För att utöva bankverksamhet krävs tillstånd från centralbanken. För att bevilja tillstånd kan centralbanken genomföra ett ekonomiskt behovstest.

| b) | Utländska bankers filialer skall registreras i Cypern enligt bolagsrätten och godkännas enligt banklagstiftningen. |
| --- | --- |

b)

Utländska bankers filialer skall registreras i Cypern enligt bolagsrätten och godkännas enligt banklagstiftningen.

Undersektor B.6 e (handel med överlåtbara värdepapper):

Endast medlemmar (mäklare) i cyperns värdepappersbörs får vara verksamma som värdepappersmäklare i cypern. Mäklarföretag får endast anställa personer som kan arbeta som mäklare under förutsättning att de är vederbörligen godkända. Banker och försäkringsbolag får inte utöva mäklarverksamhet.

Ett mäklarföretag får endast registreras som medlem i Cyperns värdepappersbörs om det har etablerats och registrerats i enlighet med bolagsrätten i cypern.

Undersektorerna B.6 a, c, d och f samt B.7–B.12: Obundet.

CZ: Tjänster för sedel- och myntutgivning som inte genomförs av centralbanken, handel med derivatinstrument och med ädelmetaller, penninghandel, clearing- och avvecklingstjänster rörande derivatinstrument samt rådgivnings- och förmedlingstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster förknippade med sådan verksamhet: Obundet.

CZ: Inget annat än följande:

Banktjänster får endast erbjudas av tjeckiska etablerade banker och utländska bankers filialer med tillstånd från Tjeckiens centralbank efter överenskommelse med finansministeriet.

Tillståndet beviljas på grundval av kriterier som tillämpas i enlighet med GATS. Tjänster i samband med hypotekslån får endast erbjudas av tjeckiska etablerade banker.

Banker får endast etableras i form av aktiebolag. Köp av aktier i befintliga banker skall godkännas i förväg av Tjeckiens centralbank.

Värdepapper får endast handlas offentligt om vederbörligt tillstånd beviljats och prospektet angående värdepappret godkänts.

Tillstånd skall inte beviljas om den offentliga handeln med värdepapper står i konflikt med investerarnas intressen, inte överensstämmer med regeringens finanspolitik eller är oförenlig med finansmarknadens krav (1).

För etablering och verksamhet som värdepappershandlare eller börsmäklare på börsen eller som marknadsgarant på en OTC-marknad, som investmentbolag eller investeringsfond krävs tillstånd varvid krav på kvalifikationer, personlig integritet, ledning och material ställs.

Clearing- och avvecklingstjänster för alla typer av betalningar kontrolleras och ses över av Tjeckiens centralbank i syfte att säkerställa att de fungerar på ett smidigt och ekonomiskt sätt.

DK: Finansiella institut får bedriva handel med värdepapper på Köpenhamns värdepappersbörs endast genom dotterbolag som är aktiebolag i Danmark.

FI: Minst hälften av stiftarna, medlemmarna i styrelsen eller koncernledningen och ombuden, den verkställande direktören, innehavaren av affärsfullmakten och den person som har rätt att underteckna i kreditinstitutets namn skall vara bosatta i EES, såvida inte finansministeriet beviljar ett undantag. Åtminstone en revisor skall vara bosatt inom EES.

FI: Mäklaren (enskild person) på derivatbörsen skall vara bosatt i EES. Undantag från detta krav får beviljas på villkor som fastställs av finansministeriet.

FI: Betalningar från offentliga enheter (utgifter) skall förmedlas via det finska postgirosystemet, som förvaltas av postipankki Ltd. Om särskilda skäl föreligger får finansministeriet bevilja undantag från detta krav.

FR: Utöver franska kreditinstitut får emissioner noterade i franska franc endast ledas av franska dotterbolag (som omfattas av fransk lag) till utländska banker som har tillstånd, vilka baseras på tillräckliga tillgångar och garantier i Paris för det franska dotterbolaget till den utländska banken. Dessa villkor gäller för banker som har ansvar för dokumentation m.m. vid en emission. En utländsk bank får, utan begränsningar eller krav på etablering, gemensamt med annan leda en obligationsemission noterad i eurofranc.

EL: Finansiella institut får bedriva handel med värdepapper som är noterade på Atens värdepappersbörs endast genom börsbolag som är aktiebolag i Grekland.

EL: För etablering och drift av filialer måste ett visst minimibelopp utländsk valuta importeras, växlas till drakmer och bevaras i Grekland så länge som den utländska banken bedriver verksamhet i Grekland, enligt följande:

| — | För högst fyra (4) filialer är minimibeloppet för närvarande lika med hälften av det minsta aktiekapital som krävs för att ett kreditinstitut skall vara ett aktiebolag i Grekland. |
| --- | --- |

—

För högst fyra (4) filialer är minimibeloppet för närvarande lika med hälften av det minsta aktiekapital som krävs för att ett kreditinstitut skall vara ett aktiebolag i Grekland.

| — | För drift av ytterligare filialer är minimibeloppet lika med det minsta aktiekapital som krävs för att ett kreditinstitut skall vara ett aktiebolag i Grekland. |
| --- | --- |

—

För drift av ytterligare filialer är minimibeloppet lika med det minsta aktiekapital som krävs för att ett kreditinstitut skall vara ett aktiebolag i Grekland.

HU: Avsikten är att binda etablering av dotterbolag och filialer när sådan verksamhet bundits i GATS och på de villkor som fastställs i det avtalet.

HU: En enda aktieägare får inte, direkt eller indirekt, inneha mer än 15 % av det egna kapitalet eller av antalet rösträtter i ett kreditinstitut, såvida aktieägaren inte är ett kreditinstitut, försäkringsbolag eller värdepappersföretag.

HU: Minst två personer med ungerskt medborgarskap, bosatta i landet enligt betydelsen i valutalagstiftningen och permanent bosatta i ungern sedan minst ett år skall ingå i styrelsen i ett finansiellt institut.

HU: Det långsiktiga statliga ägandet i országos takarékpénztár és kereskedelmi bank Rt kommer att hållas på minst 25 % + 1 röst.

IE: När det gäller system för kollektiva investeringar i form av värdepappersfonder och förvaltningsbolag med rörligt kapital (andra än företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper [fondföretag]) skall förvaltaren/förvaringsinstitutet och förvaltningsbolaget vara ett aktiebolag i Irland eller i en annan medlemsstat i gemenskapen. I fråga om investeringskommanditbolag skall minst en komplementär vara aktiebolag i Irland.

IE: För att bli medlem i en värdepappersbörs i Irland måste en enhet antingen i) ha tillstånd i Irland, vilket förutsätter att enheten är aktiebolag eller handelsbolag med huvudkontor/säte i Irland eller ii) ha tillstånd i en annan medlemsstat i gemenskapen i enlighet med gemenskapens direktiv om investeringstjänster.

IE: För tillhandahållande av investeringstjänster eller investeringsrådgivning krävs antingen i) tillstånd i Irland, vilket normalt förutsätter att enheten är aktiebolag, handelsbolag eller enskilt företag, i vartdera fallet med ett huvudkontor/säte i Irland (tillsynsmyndigheten kan också ge tillstånd till filialer till enheter från tredjeland) eller ii) tillstånd i en annan medlemsstat i enlighet med gemenskapens direktiv om investeringstjänster.

IT: Ett erbjudande till allmänheten av värdepapper (i enlighet med artikel 18 i lag 216/74), förutom aktier och skuldebrev (inbegripet konvertibla skuldebrev), får endast göras av italienska aktiebolag, utländska bolag med tillstånd, offentliga organ eller bolag som tillhör lokala myndigheter och vars anvisade kapital minst uppgår till 2 miljarder italienska lire.

IT: Centraliserade insättnings-, förvarings- och förvaltningstjänster får i fråga om statspapper endast tillhandahållas av Italiens centralbank och, i fråga om aktier, värdepapper av andelskaraktär och andra obligationer med vilka handel bedrivs på en reglerad marknad, av monte titoli SpA.

IT: När det gäller system för kollektiva investeringar, andra än fondföretag som harmoniserats enligt direktiv 85/611/EEG, skall förvaltaren/förvaringsinstitutet vara ett aktiebolag i Italien eller i en annan medlemsstat i gemenskapen som etablerats i form av en filial i Italien. Endast banker, försäkringsbolag och bolag för investeringar i värdepapper med sitt huvudkontor i gemenskapen får förvalta pensionsfonders tillgångar. Förvaltningsbolag (fonder av sluten typ och fastighetsfonder) måste också vara aktiebolag i Italien.

IT: För hemförsäljning måste mellanhänder använda auktoriserade säljare av finansiella tjänster som är bosatta på en medlemsstats territorium.

IT: Clearing och avveckling av värdepapper får endast göras genom det officiella clearingsystemet. Ett bolag med tillstånd från Italiens centralbank i samförstånd med consob kan få bedriva clearingverksamhet, inklusive slutavveckling av värdepapper.

IT: Utländska mellanhänders representationskontor får inte bedriva verksamhet som syftar till tillhandahållande av investeringstjänster.

LV:

Undersektor B.7 (medverkan vid utfärdandet av alla slags värdepapper): Lettlands centralbank är ett finansiellt ombud för regeringen på marknaden för statsskuldväxlar.

Undersektor B.9 (förvaltning av tillgångar): Pensionsfondsförvaltning sköts genom statligt monopol.

LT:

Undersektorerna B.1–B.12: Minst en chef skall vara litauisk medborgare.

Undersektor B.3 (finansiell leasing): Finansiell leasing kan reserveras för särskilda finansiella institut (t.ex. banker och försäkringsbolag). Inget (1 januari 2001) utom enligt vad som anges i den horisontella delen i avsnittet ’Bankverksamhet och andra finansiella tjänster’.

Undersektor B.9 (förvaltning av tillgångar): Etablering enbart som publika aktiebolag (AB) och privata aktiebolag (UAB) (där alla ursprungligen emitterade aktier förvärvas av grundarna till företaget). För förvaltning av tillgångar krävs att ett specialiserat förvaltningsbolag etableras. Endast bolag med säte i Litauen kan verka som förvaringsinstitut för tillgångarna.

MT:

Undersektorerna B.1 och B.2 (mottagande av banktillgodohavanden och utlåning av alla slag): Utlandsägda kreditinstitut och andra finansiella institut kan verka antingen i form av en filial eller ett lokalt dotterbolag. För godkännande kan ett ekonomiskt behovstest komma i fråga.

Undersektorerna B.3–B.12: Obundet.

PL:

Undersektorerna B.1, B.2, B.4 och B.5 (utom statliga borgensförbindelser och garantier): Banker får endast etableras i form av aktiebolag eller godkända filialer. Systemen för tillståndsgivning i samband med banketablering grundas på försiktighet. Krav på nationalitet finns för vissa (minst en) av bankens chefer.

Undersektorerna B.6 e, B.7 (utom medverkan vid utfärdandet av statspapper), B.9 (enbart portföljförvaltning) och B.12 (rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster – endast i samband med verksamhet som avser Polen): Etablering, efter det att tillstånd erhållits, endast i form av aktiebolag eller filial till utländsk juridisk person som tillhandahåller värdepapperstjänster.

Undersektor B.11: Krav på att använda det allmänt tillgängliga telenätet, eller någon annan godkänd operatörs nät, vid gränsöverskridande tillhandahållande eller köp utomlands av dessa typer av tjänster.

Övriga undersektorer: Obundet.

PT: För etablering av banker från länder utanför gemenskapen krävs ett tillstånd som från fall till fall utfärdas av finansministern. Etableringen måste bidra till att öka det nationella banksystemets effektivitet eller ge avsevärda effekter för internationaliseringen av Portugals ekonomi.

PT: Riskvilligt kapital får inte tillhandahållas av filialer till riskkapitalbolag med huvudkontor i ett land utanför gemenskapen. Mäklartjänster på Lissabons värdepappersbörs får tillhandahållas av mäklarföretag som är aktiebolag i Portugal eller av filialer till värdepappersföretag som har tillstånd i en annan medlemsstat i gemenskapen och som i sitt hemland har tillstånd att tillhandahålla sådana tjänster. Mäklartjänster på oportos derivatbörs och på OTC-marknaden får inte tillhandahållas av filialer till mäklarföretag från länder utanför gemenskapen.

Pensionsfondsförvaltning får endast bedrivas av bolag som är aktiebolag i Portugal och av försäkringsbolag som är etablerade i Portugal och har tillstånd att bedriva livförsäkringsverksamhet.

SK: Handel med derivatinstrument och med ädelmetaller, penninghandel och förmedlingstjänster: Obundet.

SK: Banktjänster får endast erbjudas av inhemska banker eller av utländska bankers filialer med tillstånd från Slovakiens centralbank efter överenskommelse med finansministeriet. Tillståndsgivningen grundas på kriterier som framför allt avser kapitaltillskott (finansiell styrka), yrkeskvalifikationer, integritet och kompetens hos ledningen för den planerade bankverksamheten. Banker skall vara juridiska personer registrerade i Slovakien och etablerade som aktiebolag eller som offentliga (statligt ägda) finansiella institut.

För köp av aktier i befintliga affärsbanker över den fastställda gränsen krävs tillstånd i förväg från Slovakiens centralbank. Investeringstjänster i Slovakien kan tillhandahållas av banker, investeringsbolag, investeringsfonder och värdepappershandlare vars rättsliga form är aktiebolag med lagenligt eget kapital. Enligt lagen skall utländska investeringsbolag eller investeringsfonder ha tillstånd från finansministeriet för att få sälja värdepapper eller investeringscertifikat på Slovakiens territorium. För att utfärda skuldebrev krävs tillstånd från finansministeriet, oavsett om det sker inom landet eller utomlands.

För att utfärda eller handla med värdepapper krävs att finansministeriet beviljat tillstånd för offentlig handel i enlighet med lagen om värdepapper. För att få verka som värdepappershandlare, börsmäklare eller marknadsgarant på en OTC-marknad krävs tillstånd från finansministeriet. Clearing- och avvecklingstjänster för alla typer av betalningar regleras av Slovakiens centralbank.

Clearing- och avvecklingstjänster i samband med ändring av ägarförhållandena för värdepapper registreras hos värdepapperscentralen (organ för avveckling och clearing av värdepapper). Värdepapperscentralen kan endast göra överföringar till värdepappersinnehavarens egna konton. Den kontanta delen av clearing och avveckling av värdepapper sker via banken för clearing och avveckling (där Slovakiens centralbank är största aktieägare) för Bratislavas värdepappersbörs, aktiebolag eller genom jumbo-kontot för Slovakiens RM-system.

SI:

Medverkan vid utfärdandet av statsskuldförbindelser, pensionsfondsförvaltning och därmed relaterade rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster: Obundet.

Undersektorerna B.11 och B.12 (tillhandahållande och överföring av finansiell information samt rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster, utom sådana tjänster som gäller medverkan vid utfärdandet av statsskuldförbindelser och pensionsfondsförvaltning): Inget.

Övriga undersektorer:

För etablering av alla former av bankverksamhet krävs tillstånd från Sloveniens centralbank.

Utländska personer kan bli aktieägare i banker eller förvärva ytterligare aktier i banker om Sloveniens centralbank ger tillstånd till det i förväg. (Anmärkning: Denna bestämmelse skall utgå när den nya banklagen antagits.)

Banker, dotterbolag och utländska bankers filialer kan med tillstånd från Sloveniens centralbank få tillhandahålla banktjänster, beroende på kapitalets storlek.

Då Sloveniens centralbank överväger att ge tillstånd till etablerandet av en bank som helt eller till största delen ägs av utländska investerare, eller överväger att godkänna förvärvandet av ytterligare aktier i banker, skall den ta hänsyn till följande (2):

| — | Investerare från olika länder. |
| --- | --- |

—

Investerare från olika länder.

| — | Yttrandet från den utländska institutionen med ansvar för banktillsyn. |
| --- | --- |

—

Yttrandet från den utländska institutionen med ansvar för banktillsyn.

(Anmärkning: Denna bestämmelse skall utgå när den nya banklagen antagits.)

Obundet i samband med utländskt ägande i banker som håller på att privatiseras.

Utländska bankers filialer skall registreras som bolag i Slovenien och vara juridiska personer.

Anmärkning: Denna bestämmelse skall utgå när den nya banklagen antagits.)

Obundet för alla typer av hypoteksbanker, spar- och låneinstitut.

Obundet för etableringen av privata pensionsfonder (icke-obligatoriska pensionsfonder).

Förvaltningsbolag är affärsföretag som enbart etablerats för förvaltningen av investeringsfonder.

Utländska personer får direkt eller indirekt förvärva högst 20 % av aktierna eller rösträtterna i förvaltningsbolag – för större andelar krävs godkännande från organet för värdepappersmarknaden.

Ett godkänt investeringsbolag (för privatisering) är ett investeringsbolag som etablerats enbart i syfte att förvärva äganderättsbevis (kuponger) och aktier som utfärdats i enlighet med reglerna för förändring av äganderätten. Ett godkänt förvaltningsbolag är etablerat enbart i syfte att förvalta godkända investeringsbolag.

Utländska personer får direkt eller indirekt förvärva högst 10 % av aktierna eller rösträtterna i godkända förvaltningsbolag (för privatisering) – för större andelar krävs godkännande från organet för värdepappersmarknaden i samförstånd med ministeriet för ekonomiska relationer och utveckling.

Investeringsfonders investeringar i utländska emittenters värdepapper är begränsat till 10 % av investeringsfondernas investeringar. Sådana värdepapper skall noteras på de värdepappersbörser som organet för värdepappersmarknaden angivit i förväg.

Utländska personer får bli aktieägare eller delägare i fondmäklare med upp till 24 % av kapitalet efter godkännande i förväg från organet för värdepappersmarknaden. (Anmärkning: Denna bestämmelse skall utgå när den nya lagen om värdepappersmarknaden antagits.)

En utländsk emittents värdepapper som ännu inte utbjudits på Sloveniens territorium får bara erbjudas av en fondmäklare eller en bank med tillstånd att utföra sådana transaktioner. Fondmäklaren eller banken skall ha erhållit tillståndet från organet för värdepappersmarknaden innan värdepappren bjuds ut.

Ansökan om tillståndet att bjuda ut en utländsk emittents värdepapper i Slovenien skall åtföljas av ett utkast till prospekt och av dokumentation som styrker att garanten bakom emissionen av den utländska emittentens värdepapper är en bank eller en fondmäklare, utom vid aktieemissioner av utländska emittenter.

SE: Företag som inte bildats i sverige kan etablera en kommersiell närvaro endast genom en filial och, när det gäller banker, även genom representationskontor.

SE: En stiftare av ett bankaktiebolag skall vara en fysisk person som är bosatt i EES eller en utländsk bank. En stiftare av en sparbank skall vara en fysisk person som är bosatt i EES.

UK: ’Inter-dealer brokers’, som är en typ av finansiella institut som handlar med statliga skuldebrev, måste vara etablerade i EES och ha en särskild kapitalbas.

| 4. | Närvaro av fysiska personer |
| --- | --- |

4.

CY:

Undersektor B.6 e (handel med överlåtbara värdepapper): Personer som agerar som mäklare, på egen hand eller som anställda av mäklarföretag, skall uppfylla de tillståndskriterier som gäller i detta avseende.

Undersektorerna B.1–B.12, utom B.6 e: Obundet.

CZ:

Tjänster för sedel- och myntutgivning som inte genomförs av centralbanken, handel med derivatinstrument och med ädelmetaller, penninghandel, clearing- och avvecklingstjänster rörande derivatinstrument samt rådgivnings- och förmedlingstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster förknippade med sådan verksamhet: Obundet.

Övriga undersektorer: Obundet, utom enligt vad som anges i det horisontella avsnittet.

MT:

Undersektorerna B.1, B.2 och B.11 (mottagande av banktillgodohavanden, utlåning av alla slag samt tillhandahållande och överföring av finansiell information): Obundet, utom enligt vad som anges i det horisontella avsnittet.

Undersektorerna B.3–B.10 och B.12: Obundet.

PL:

Undersektorerna B.1, B.2, B.4 och B.5 (utom statliga borgensförbindelser och garantier): Obundet, utom enligt vad som anges i det horisontella avsnittet och med förbehåll för följande begränsning: Krav på nationalitet finns för vissa (minst en) av bankens chefer.

Undersektorerna B.6 e, B.7 (utom medverkan vid utfärdandet av statspapper), B.9 (enbart portföljförvaltning), B.11 och B.12 (rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster – endast i samband med verksamhet som avser Polen): Obundet, utom enligt vad som anges i det horisontella avsnittet.

Övriga undersektorer: Obundet.

SK:

Handel med derivatinstrument och med ädelmetaller, penninghandel och förmedlingstjänster: Obundet.

Övriga undersektorer: Obundet, utom enligt vad som anges i det horisontella avsnittet.

SI:

Medverkan vid utfärdandet av statsskuldförbindelser, pensionsfondsförvaltning och därmed relaterade rådgivningstjänster och andra till finansiella tjänster relaterade tjänster: Obundet.

Övriga undersektorer: Obundet, utom enligt vad som anges i det horisontella avsnittet.

AT, BE, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, SE, UK:

Obundet utom vad som anges i respektive horisontella avsnitt och med förbehåll för följande särskilda begränsningar:

FR: Sociétés d’investissement à capital fixe: Krav på medborgarskap för styrelsens ordförande, direktörerna och minst två tredjedelar av styrelsemedlemmarna och, när värdepappersföretaget har en övervakningsstyrelse eller ett övervakningsråd, även för medlemmar i den styrelsen eller dess generaldirektör och minst två tredjedelar av medlemmarna i övervakningsrådet.

EL: Kreditinstituten bör ange minst två personer som är ansvariga för institutets transaktioner. Krav på bosättning gäller för dessa personer.

IT: Krav på bosättning inom en av Europeiska gemenskapernas medlemsstaters territorium för ’promotori di servizi finanziari’ (säljare av finansiella tjänster).

LV: Chefen för filialen eller dotterbolaget skall betala skatt i Lettland (vara bosatt).”

---

(1)  CZ: Lagstiftning angående ett upphävande av kriteriet om finansmarknadens krav diskuteras för närvarande i parlamentet.

1

(2)  Utöver storleken på kapitalet skall Sloveniens centralbank även ta hänsyn till följande när den överväger att utfärda ett obegränsat eller begränsat banktillstånd (gäller både inhemska och utländska sökande):

2

| — | De nationalekonomiska preferenserna för viss bankverksamhet. |
| --- | --- |

—

De nationalekonomiska preferenserna för viss bankverksamhet.

| — | Bankernas nuvarande regionala täckning i Slovenien. |
| --- | --- |

—

Bankernas nuvarande regionala täckning i Slovenien.

| — | Hur banken faktiskt utövar verksamheten jämfört med vad som fastställs i det aktuella tillståndet. |
| --- | --- |

—

Hur banken faktiskt utövar verksamheten jämfört med vad som fastställs i det aktuella tillståndet.

(Anmärkning: Denna bestämmelse skall utgå när den nya banklagen antagits.)

---

BILAGA II

”BILAGA II

MYNDIGHETER MED ANSVAR FÖR FINANSIELLA TJÄNSTER

DEL A

För gemenskapen och dess medlemsstater

| Europeiska kommissionen | Generaldirektoratet för handel
  Generaldirektoratet för den inre marknaden | B-1049 Bruxelles |
| --- | --- | --- |
| Österrike | Finansministeriet | Directorate Economic Policy and Financial Markets |
| Himmelpfortgasse 4-8 |
| Postfach 2 |
| A-1015 Wien |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Generaldirektoratet för den inre marknaden

B-1049 Bruxelles

Österrike

Finansministeriet

Directorate Economic Policy and Financial Markets

Himmelpfortgasse 4-8

Postfach 2

A-1015 Wien

Belgien

Ekonomiministeriet

| Rue de Bréderode 7/Brederodestraat 7 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Rue de Bréderode 7/Brederodestraat 7

B-1000 Bruxelles/Brussel

Finansministeriet

| Rue de la Loi 12/Wetstraat 12 |
| --- |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Rue de la Loi 12/Wetstraat 12

B-1000 Bruxelles/Brussel

Cypern

Finansministeriet

CY-1439 Λευκωσία

Tjeckien

Finansministeriet

| Letenská 15 |
| --- |
| CZ-118 10 Praha |

Letenská 15

CZ-118 10 Praha

Danmark

Ekonomiministeriet

| Slotsholmsgade 10-12 |
| --- |
| DK-1216 Copenhagen K |

Slotsholmsgade 10-12

DK-1216 Copenhagen K

Estland

Finansministeriet

| Suur-Ameerika 1 |
| --- |
| EE-15006 Tallinn |

Suur-Ameerika 1

EE-15006 Tallinn

Finland

Finansministeriet

| PL 28 |
| --- |
| FI-00023 Helsinki |

PL 28

FI-00023 Helsinki

Frankrike

Ekonomi-, finans- och industriministeriet

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Tyskland

Finansministeriet

| Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht |
| --- |
| Graurheindorfer Str. 108 |
| D-53117 Bonn |

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

Graurheindorfer Str. 108

D-53117 Bonn

Grekland

Greklands centralbank

| Οδός Πανεπιστημίου 21 |
| --- |
| GR-10563 Αθήνα |

Οδός Πανεπιστημίου 21

GR-10563 Αθήνα

Ungern

Finansministeriet

| Pénzügyminisztérium |
| --- |
| Postafiók: 481 |
| HU-1369 Budapest |

Pénzügyminisztérium

Postafiók: 481

HU-1369 Budapest

Irland

Den irländska tillsynsmyndigheten för finansiella tjänster

| PO Box 9138 |
| --- |
| College Green |
| Dublin 2 |
| Ireland |

PO Box 9138

College Green

Dublin 2

Ireland

Italien

Finansministeriet

| Ministero del Tesoro |
| --- |
| Via XX Settembre 97 |
| I-00187 Roma |

Ministero del Tesoro

Via XX Settembre 97

I-00187 Roma

Lettland

Kommissionen för tillsyn av finans- och kapitalmarknaderna

| Kungu iela 1 |
| --- |
| LV-1050 Rīga |

Kungu iela 1

LV-1050 Rīga

Litauen

Finansministeriet

| Vaižganto 8a/2, |
| --- |
| LT-01512 Vilnius |

Vaižganto 8a/2,

LT-01512 Vilnius

Luxemburg

Finansministeriet

| Ministère des finances |
| --- |
| 3, rue de la Congrégation |
| L-2931 Luxembourg |

Ministère des finances

3, rue de la Congrégation

L-2931 Luxembourg

Malta

Myndigheten för finansiella tjänster

| Notabile Road |
| --- |
| MT-Attard |

Notabile Road

MT-Attard

Nederländerna

Finansministeriet

| Directoraat Financieel marktbeleid |
| --- |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Directoraat Financieel marktbeleid

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Polen

Finansministeriet

| ul. Świętokrzyska 12 |
| --- |
| PL-00-916 Warszawa |

ul. Świętokrzyska 12

PL-00-916 Warszawa

Portugal

Finansministeriet

| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| --- |
| Av. Infante D. Henrique, 1C-1.o |
| P-1100-278 Lisboa |

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Av. Infante D. Henrique, 1C-1.o

P-1100-278 Lisboa

Slovakien

Finansministeriet

| Štefanovičova 5 |
| --- |
| SK-817 82 Bratislava |

Štefanovičova 5

SK-817 82 Bratislava

Slovenien

Ekonomiministeriet

| Kotnikova 5 |
| --- |
| SI-1000 Ljubljana |

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Spanien

Finansministeriet

| Dirección General del Tesoro y Política Financiera |
| --- |
| Paseo del Prado 6, 6a Planta |
| E-28071 Madrid |

Dirección General del Tesoro y Política Financiera

Paseo del Prado 6, 6a Planta

E-28071 Madrid

Sverige

Finansinspektionen

| Box 6750 |
| --- |
| S-113 85 Stockholm |

Box 6750

S-113 85 Stockholm

Riksbanken

| Brunkebergstorg 11 |
| --- |
| S-103 37 Stockholm |

Brunkebergstorg 11

S-103 37 Stockholm

Konsumentverket

| Rosenlundsgatan 9 |
| --- |
| S-118 87 Stockholm |

Rosenlundsgatan 9

S-118 87 Stockholm

Förenade kungariket

Finansministeriet

| 1 Horse Guards Road |
| --- |
| London SW1A 2HQ |
| United Kingdom |

1 Horse Guards Road

London SW1A 2HQ

United Kingdom

DEL B

För Mexiko, Secretaria de Hacienda y credito publico

| Mexiko | Unidad de Banca y Ahorro | Insurgentes Sur, 826, piso P.h. Colonia del Valle, Delegación Benito Juárez, C.P.03100 México, D.F. |
| --- | --- | --- |
| Direccion General de Seguros y Valores | Palacio Nacional, oficina 4068 Plaza de la Constitución, Delegación Cuauhthemoc, C.P.06000 México, D.F.” |

Mexiko

Unidad de Banca y Ahorro

Insurgentes Sur, 826, piso P.h. Colonia del Valle, Delegación Benito Juárez, C.P.03100 México, D.F.

Direccion General de Seguros y Valores

Palacio Nacional, oficina 4068 Plaza de la Constitución, Delegación Cuauhthemoc, C.P.06000 México, D.F.”

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/63

---

RÅDETS BESLUT

av den 30 maj 2005

om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991

(2005/523/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 jämförd med artikel 300.2 första stycket och 300.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter (nedan kallad ”UPOV-konventionen”), antagen i Genève den 19 mars 1991, ger förädlare av nya växtsorter en ensamrätt på grundval av en uppsättning enhetliga och tydliga principer. |
| --- | --- |

(1)

Den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter (nedan kallad ”UPOV-konventionen”), antagen i Genève den 19 mars 1991, ger förädlare av nya växtsorter en ensamrätt på grundval av en uppsättning enhetliga och tydliga principer.

| (2) | Gemenskapens behörighet att ingå eller ansluta sig till internationella överenskommelser eller fördrag härleds inte bara från uttryckligt bemyndigande i fördraget utan kan också härledas från andra bestämmelser i fördraget och från rättsakter som gemenskapens institutioner antagit i enlighet med dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapens behörighet att ingå eller ansluta sig till internationella överenskommelser eller fördrag härleds inte bara från uttryckligt bemyndigande i fördraget utan kan också härledas från andra bestämmelser i fördraget och från rättsakter som gemenskapens institutioner antagit i enlighet med dessa bestämmelser.

| (3) | UPOV-konventionens föremål omfattas också av befintlig gemenskapslagstiftning på området. |
| --- | --- |

(3)

UPOV-konventionens föremål omfattas också av befintlig gemenskapslagstiftning på området.

| (4) | Följaktligen är godkännande av UPOV-konventionen en fråga både för gemenskapen och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Följaktligen är godkännande av UPOV-konventionen en fråga både för gemenskapen och dess medlemsstater.

| (5) | UPOV-konventionen bör godkännas på gemenskapens vägnar för de frågor som omfattas av dess behörighet. |
| --- | --- |

(5)

UPOV-konventionen bör godkännas på gemenskapens vägnar för de frågor som omfattas av dess behörighet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den reviderade texten till UPOV-konventionen godkänns härmed på gemenskapens vägnar med avseende på frågor inom dess behörighet.

2.   Den reviderade texten till UPOV-konventionen och en förklaring från Europeiska gemenskapen åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall ha rätt att på gemenskapens vägnar deponera anslutningsinstrumentet hos generalsekreteraren för Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter.

Artikel 3

Gemenskapen skall frivilligt betala ett bidrag för varje aktuell budgetperiod, uppgående till det antal bidragsenheter och på de villkor som anges i förklaringen i bilagan och inom de gränser som anges för detta ändamål i gemenskapens allmänna budget.

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2005.

På rådets vägnar

F. BODEN

Ordförande

---

1991 ÅRS AKT

INTERNATIONELL KONVENTION FÖR SKYDD AV VÄXTFÖRÄDLINGSPRODUKTER

av den 2 december 1961

reviderad i Genève den 10 november 1972, den 23 oktober 1978 och den 19 mars 1991

FÖRTECKNING ÖVER ARTIKLAR

| Kapitel I: | Definitioner |
| --- | --- |

Kapitel I:

| Artikel 1: | Definitioner |
| --- | --- |

Artikel 1:

| Kapitel II: | De fördragsslutande parternas allmänna skyldigheter |
| --- | --- |

Kapitel II:

| Artikel 2: | De fördragsslutande parternas grundläggande skyldighet |
| --- | --- |

Artikel 2:

| Artikel 3: | Växtsläkten och växtarter som skall skyddas |
| --- | --- |

Artikel 3:

| Artikel 4: | Nationell behandling |
| --- | --- |

Artikel 4:

| Kapitel III: | Villkor för beviljande av förädlarrätt |
| --- | --- |

Kapitel III:

| Artikel 5: | Villkor för skydd |
| --- | --- |

Artikel 5:

| Artikel 6: | Nyhet |
| --- | --- |

Artikel 6:

| Artikel 7: | Särskiljbarhet |
| --- | --- |

Artikel 7:

| Artikel 8: | Enhetlighet |
| --- | --- |

Artikel 8:

| Artikel 9: | Stabilitet |
| --- | --- |

Artikel 9:

| Kapitel IV: | Ansökan om förädlarrätt |
| --- | --- |

Kapitel IV:

| Artikel 10: | Ingivande av ansökan |
| --- | --- |

Artikel 10:

| Artikel 11: | Prioritetsrätt |
| --- | --- |

Artikel 11:

| Artikel 12: | Prövning av ansökan |
| --- | --- |

Artikel 12:

| Artikel 13: | Provisoriskt skydd |
| --- | --- |

Artikel 13:

| Kapitel V: | Förädlarens rättigheter |
| --- | --- |

Kapitel V:

| Artikel 14: | Förädlarrättens omfattning |
| --- | --- |

Artikel 14:

| Artikel 15: | Undantag från förädlarrätten |
| --- | --- |

Artikel 15:

| Artikel 16: | Konsumtion av förädlarrätten |
| --- | --- |

Artikel 16:

| Artikel 17: | Begränsningar av utövandet av förädlarrätten |
| --- | --- |

Artikel 17:

| Artikel 18: | Åtgärder för reglering av handel |
| --- | --- |

Artikel 18:

| Artikel 19: | Förädlarrättens varaktighet |
| --- | --- |

Artikel 19:

| Kapitel VI: | Sortbenämning |
| --- | --- |

Kapitel VI:

| Artikel 20: | Sortbenämning |
| --- | --- |

Artikel 20:

| Kapitel VII: | Ogiltigförklarande och upphävande av förädlarrätten |
| --- | --- |

Kapitel VII:

| Artikel 21: | Ogiltigförklarande av förädlarrätten |
| --- | --- |

Artikel 21:

| Artikel 22: | Upphävande av förädlarrätten |
| --- | --- |

Artikel 22:

| Kapitel VIII: | Unionen |
| --- | --- |

Kapitel VIII:

| Artikel 23: | Medlemmar |
| --- | --- |

Artikel 23:

| Artikel 24: | Rättslig ställning och säte |
| --- | --- |

Artikel 24:

| Artikel 25: | Organ |
| --- | --- |

Artikel 25:

| Artikel 26: | Rådet |
| --- | --- |

Artikel 26:

| Artikel 27: | Unionens byrå |
| --- | --- |

Artikel 27:

| Artikel 28: | Språk |
| --- | --- |

Artikel 28:

| Artikel 29: | Finanser |
| --- | --- |

Artikel 29:

| Kapitel IX: | Införlivande av konventionen; andra överenskommelser |
| --- | --- |

Kapitel IX:

| Artikel 30: | Införlivande av konventionen |
| --- | --- |

Artikel 30:

| Artikel 31: | Förhållandet mellan fördragsslutande parter och stater bundna av tidigare akter |
| --- | --- |

Artikel 31:

| Artikel 32: | Särskilda överenskommelser |
| --- | --- |

Artikel 32:

| Kapitel X: | Slutliga bestämmelser |
| --- | --- |

Kapitel X:

| Artikel 33: | Undertecknande |
| --- | --- |

Artikel 33:

| Artikel 34: | Ratifikation, antagande eller godkännande; anslutning |
| --- | --- |

Artikel 34:

| Artikel 35: | Förbehåll |
| --- | --- |

Artikel 35:

| Artikel 36: | Meddelanden rörande lagstiftning och de växtsläkten och växtarter som skyddas; upplysningar som skall publiceras |
| --- | --- |

Artikel 36:

| Artikel 37: | Ikraftträdande; stängning av tidigare akter |
| --- | --- |

Artikel 37:

| Artikel 38: | Revidering av konventionen |
| --- | --- |

Artikel 38:

| Artikel 39: | Uppsägning |
| --- | --- |

Artikel 39:

| Artikel 40: | Upprätthållande av äldre rättigheter |
| --- | --- |

Artikel 40:

| Artikel 41: | Konventionens ursprungliga och officiella texter |
| --- | --- |

Artikel 41:

| Artikel 42: | Depositariens uppgifter |
| --- | --- |

Artikel 42:

KAPITEL I

DEFINITIONER

Artikel 1

Definitioner

I denna akt avses med

| i) | denna konvention, föreliggande (1991 års) akt av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter; |
| --- | --- |

i)

denna konvention, föreliggande (1991 års) akt av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter;

| ii) | 1961/1972 års akt, den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter av den 2 december 1961, i dess lydelse enligt tilläggsakten av den 10 november 1972; |
| --- | --- |

ii)

1961/1972 års akt, den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter av den 2 december 1961, i dess lydelse enligt tilläggsakten av den 10 november 1972;

| iii) | 1978 års akt, akten av den 23 oktober 1978 av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter; |
| --- | --- |

iii)

1978 års akt, akten av den 23 oktober 1978 av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter;

| iv) | förädlaren,






  — | den person som förädlade, eller upptäckte och utvecklade en sort, |
| --- | --- | --- |

iv)

förädlaren,

—

den person som förädlade, eller upptäckte och utvecklade en sort,

| — | den person som är arbetsgivare till den personen eller som har beställt dennes arbete, om detta föreskrivs i den relevanta fördragsslutande partens lagstiftning,
  eller |
| --- | --- |

—

den person som är arbetsgivare till den personen eller som har beställt dennes arbete, om detta föreskrivs i den relevanta fördragsslutande partens lagstiftning,

eller

| — | den person till vilken rätten har övergått från den person som avses i första respektive andra strecksatsen; |
| --- | --- |

—

den person till vilken rätten har övergått från den person som avses i första respektive andra strecksatsen;

| v) | förädlarrätt, den rätt för förädlaren som föreskrivs i denna konvention; |
| --- | --- |

v)

förädlarrätt, den rätt för förädlaren som föreskrivs i denna konvention;

| vi) | sort, en grupp av växter inom ett enskilt botaniskt taxon av lägst kända nivå som, oavsett om alla villkor för beviljande av förädlarrätt är uppfyllda, kan






  — | definieras genom uttrycken av de kännetecken som är ett resultat av en bestämd genotyp eller kombination av genotyper, |
| --- | --- | --- |

vi)

sort, en grupp av växter inom ett enskilt botaniskt taxon av lägst kända nivå som, oavsett om alla villkor för beviljande av förädlarrätt är uppfyllda, kan

—

definieras genom uttrycken av de kännetecken som är ett resultat av en bestämd genotyp eller kombination av genotyper,

| — | särskiljas från alla andra växtgrupper genom uttrycken av minst ett av dessa kännetecken,
  och |
| --- | --- |

—

särskiljas från alla andra växtgrupper genom uttrycken av minst ett av dessa kännetecken,

och

| — | betraktas som en enhet beträffande dess lämplighet att förökas oförändrad; |
| --- | --- |

—

betraktas som en enhet beträffande dess lämplighet att förökas oförändrad;

| vii) | fördragsslutande part, en stat eller en mellanstatlig organisation som är part i denna konvention; |
| --- | --- |

vii)

fördragsslutande part, en stat eller en mellanstatlig organisation som är part i denna konvention;

| viii) | territorium, i samband med en fördragsslutande part och när den fördragsslutande parten är en stat, denna stats territorium, eller när den fördragsslutande parten är en mellanstatlig organisation, det territorium som omfattas av fördraget om upprättande av organisationen; |
| --- | --- |

viii)

territorium, i samband med en fördragsslutande part och när den fördragsslutande parten är en stat, denna stats territorium, eller när den fördragsslutande parten är en mellanstatlig organisation, det territorium som omfattas av fördraget om upprättande av organisationen;

| ix) | myndighet, den myndighet som avses i artikel 30 l ii; |
| --- | --- |

ix)

myndighet, den myndighet som avses i artikel 30 l ii;

| x) | union, den union för skydd av växtförädlingsprodukter som upprättas genom 1961 års akt och vidare omnämns i 1972 års akt, 1978 års akt samt i denna konvention; |
| --- | --- |

x)

union, den union för skydd av växtförädlingsprodukter som upprättas genom 1961 års akt och vidare omnämns i 1972 års akt, 1978 års akt samt i denna konvention;

| xi) | unionsmedlem, en stat som är part i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt eller en fördragsslutande part. |
| --- | --- |

xi)

unionsmedlem, en stat som är part i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt eller en fördragsslutande part.

KAPITEL II

DE FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNAS ALLMÄNNA SKYLDIGHETER

Artikel 2

De fördragsslutande parternas grundläggande skyldighet

Varje fördragsslutande part skall bevilja och skydda förädlarrätten.

Artikel 3

Växtsläkten och växtarter som skall skyddas

1.   [Stater som redan är unionsmedlemmar] Varje fördragsslutande part som är bunden av 1961/1972 års akt eller 1978 års akt skall tillämpa bestämmelserna i denna konvention

| i) | på alla växtsläkten och växtarter som omfattas av konventionen från den dag den blir bunden av denna, och från samma dag även bestämmelserna i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt,
  och |
| --- | --- |

i)

på alla växtsläkten och växtarter som omfattas av konventionen från den dag den blir bunden av denna, och från samma dag även bestämmelserna i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt,

och

| ii) | på samtliga växtsläkten och växtarter senast vid utgången av en period av fem år efter denna dag. |
| --- | --- |

ii)

på samtliga växtsläkten och växtarter senast vid utgången av en period av fem år efter denna dag.

2.   [Nya unionsmedlemmar] Varje fördragsslutande part som inte är bunden av 1961/1972 års akt eller 1978 års akt skall tillämpa bestämmelserna i denna konvention

| i) | på minst 15 växtsläkten eller växtarter från den dag den blir bunden av denna konvention,
  och |
| --- | --- |

i)

på minst 15 växtsläkten eller växtarter från den dag den blir bunden av denna konvention,

och

| ii) | på samtliga växtsläkten och växtarter senast vid utgången av en period av tio år efter denna dag. |
| --- | --- |

ii)

på samtliga växtsläkten och växtarter senast vid utgången av en period av tio år efter denna dag.

Artikel 4

Nationell behandling

1.   [Behandling] Utan att det påverkar tillämpningen av de rättigheter som anges i denna konvention skall medborgare i en fördragsslutande part och fysiska eller juridiska personer, som har sitt hemvist eller säte inom en fördragsslutande parts territorium, i fråga om beviljande och skydd av förädlarrätten inom varje annan fördragsslutande parts territorium, åtnjuta samma behandling som denna fördragsslutande parts lagar ger eller i framtiden kommer att ge sina egna medborgare, under förutsättning att dessa medborgare, fysiska eller juridiska personer uppfyller de villkor och formaliteter som föreskrivs för denna andra fördragsslutande parts egna medborgare.

2.   [”Medborgare”] Vid tillämpningen av föregående punkt avses med ”medborgare”, när den fördragsslutande parten är en stat, denna stats medborgare och, när den fördragsslutande parten är en mellanstatlig organisation, medborgare i de stater som är medlemmar i denna organisation.

KAPITEL III

VILLKOR FÖR BEVILJANDE AV FÖRÄDLARRÄTT

Artikel 5

Villkor för skydd

1.   [Kriterier som skall uppfyllas] Förädlarrätt skall beviljas om sorten är

| i) | ny, |
| --- | --- |

i)

ny,

| ii) | särskiljbar, |
| --- | --- |

ii)

särskiljbar,

| iii) | enhetlig
  och |
| --- | --- |

iii)

enhetlig

och

| iv) | stabil. |
| --- | --- |

iv)

stabil.

2.   [Övriga villkor] Beviljandet av förädlarrätt skall inte underställas ytterligare eller andra villkor, under förutsättning att sorten betecknas med en benämning i enlighet med bestämmelserna i artikel 20, att sökanden uppfyller de formaliteter som föreskrivs i den fördragsslutande partens lagstiftning hos vars myndighet ansökan har getts in, samt att han betalar de avgifter som krävs.

Artikel 6

Nyhet

1.   [Kriterier] Sorten skall anses vara ny om förökningsmaterial eller skördat material av sorten den dag då ansökan om förädlarrätt getts in inte har sålts eller på annat sätt tillhandahållits till andra av förädlaren eller med dennes samtycke för utnyttjande av sorten

| i) | mer än ett år före denna dag inom den fördragsslutande parts territorium där ansökan getts in,
  och |
| --- | --- |

i)

mer än ett år före denna dag inom den fördragsslutande parts territorium där ansökan getts in,

och

| ii) | mer än fyra eller, beträffande träd eller vinstockar, mer än sex år före denna dag inom ett annat territorium än den fördragsslutande parts territorium där ansökan getts in. |
| --- | --- |

ii)

mer än fyra eller, beträffande träd eller vinstockar, mer än sex år före denna dag inom ett annat territorium än den fördragsslutande parts territorium där ansökan getts in.

2.   [Sorter som nyligen framställts] Om en fördragsslutande part tillämpar denna konvention på ett växtsläkte eller en växtart på vilken den tidigare inte tillämpade denna konvention eller en äldre akt, får den bedöma att en sort som nyligen framställts, som existerar vid tidpunkten för denna utvidgning av skyddet, uppfyller de krav på nyhet som anges i punkt 1 även om sådan försäljning eller tillhandahållande till andra som beskrivs i den punkten har ägt rum före de tidsgränser som anges.

3.   [”Territorium” i vissa fall] Vid tillämpningen av punkt 1 får alla de fördragsslutande parter som är medlemmar i en och samma mellanstatliga organisation handla gemensamt, där organisationens förordningar kräver detta, för att likställa handlingar som har utförts på denna organisations medlemsstaters territorium med handlingar som har utförts på deras egna territorier och skall, om så sker, underrätta generalsekreteraren.

Artikel 7

Särskiljbarhet

Sorten skall anses vara särskiljbar om den tydligt skiljer sig från varje annan sort vars existens är allmänt känd vid tidpunkten för ingivandet av ansökan. I detta avseende gäller att ingivande av en ansökan om beviljande av förädlarrätt eller om införande av en sort i en officiell sortlista i något land, skall anses göra sorten allmänt känd från och med ansökningsdagen, under förutsättning att ansökan leder till att förädlarrätt beviljas eller till att sorten införs i den officiella sortlistan.

Artikel 8

Enhetlighet

Sorten skall anses vara enhetlig, om den, bortsett från den variation som kan förväntas till följd av särskilda förhållanden vid dess förökning, är tillräckligt enhetlig beträffande dess relevanta kännetecken.

Artikel 9

Stabilitet

Sorten skall anses vara stabil, om dess relevanta kännetecken förblir oförändrade efter upprepad förökning eller, i fråga om en särskild förökningscykel, vid slutet av varje sådan cykel.

KAPITEL IV

ANSÖKAN OM FÖRÄDLARRÄTT

Artikel 10

Ingivande av ansökan

1.   [Plats för den första ansökan] Förädlaren får välja den fördragsslutande part till vars myndighet han önskar lämna in sin första ansökan om förädlarrätt.

2.   [Tidpunkt för efterföljande ansökningar] Förädlaren får ansöka om beviljande av förädlarrätt hos andra fördragsslutande parters myndigheter utan att avvakta att förädlarrätt beviljas av myndigheten i den fördragsslutande part där den första ansökan lämnades in.

3.   [Oberoende skydd] Ingen fördragsslutande part får vägra att bevilja förädlarrätt eller begränsa dess varaktighet på grund av att skydd för samma sort inte har sökts, har vägrats eller har upphört att gälla i en annan stat eller inom en mellanstatlig organisation.

Artikel 11

Prioritetsrätten

1.   [Rätten; dess tidsfrist] En förädlare som i behörig ordning har gett in en ansökan om skydd av en sort till en av de fördragsslutande parterna (”första ansökan”) skall ha rätt till prioritet under en tid av 12 månader för att ge in ansökan om förädlarrätt för samma sort till myndigheten i varje annan fördragsslutande part (den ”efterföljande ansökan”). Denna frist skall räknas från den dag då den första ansökan lämnades in. Ansökningsdagen skall inte räknas in i fristen.

2.   [Yrkande av rätten] För att få åtnjuta rätten till prioritet skall förädlaren i den efterföljande ansökan yrka prioritet från den första ansökan. Den myndighet till vilken den efterföljande ansökan har ingetts får kräva att förädlaren, inom en period på minst tre månader från och med den dag då den efterföljande ansökan lämnades in, skall inkomma med en kopia av de handlingar som tillhör den första ansökan, bestyrkt av den myndighet till vilken ansökan gavs in, samt prover eller andra bevis för att samma sort avses med båda ansökningarna.

3.   [Handlingar och material] Förädlaren skall ha en frist på två år efter utgången av prioritetstiden eller, om den första ansökan avslås eller återkallas, en skälig tid efter ett sådant avslag eller en sådan återkallelse av ansökan, för att tillhandahålla den myndighet i den fördragsslutande parten till vilken han har lämnat in den efterföljande ansökan alla nödvändiga uppgifter och handlingar eller material som krävs för den prövning som avses i artikel 12 och enligt den fördragsslutande partens lagstiftning.

4.   [Händelser som inträffar under fristen] Händelser som inträffar under den frist som fastställs i punkt 1, t.ex. ingivande av en annan ansökan eller offentliggörande eller användning av den sort som är föremål för den första ansökan skall inte utgöra skäl för avslag av den efterföljande ansökan. Sådana händelser får inte heller ge upphov till någon rätt för tredje man.

Artikel 12

Prövning av ansökan

Varje beslut om beviljande av förädlarrätt skall föregås av en prövning av om villkoren i artikel 5-9 är uppfyllda. Under prövningens gång får myndigheten odla sorten eller utföra andra nödvändiga undersökningar, låta odla sorten eller utföra andra nödvändiga undersökningar eller ta hänsyn till resultaten av provodlingar eller andra försök som redan har utförts. För prövningen får myndigheten kräva att förädlaren skall tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter, handlingar eller material.

Artikel 13

Provisoriskt skydd

Varje fördragsslutande part skall vidta åtgärder avsedda att skydda förädlarens intressen under tiden från det att ansökan om förädlarrätt ges in fram till dess att denna rätt beviljas. Dessa åtgärder skall ha den verkan att innehavaren av en förädlarrätt skall ha rätt till minst skälig ersättning från var och en som under denna tid vidtar åtgärder som, när rätten väl har beviljats, kräver förädlarens tillstånd såsom föreskrivs i artikel 14. En fördragsslutande part får föreskriva att åtgärderna i fråga endast skall gälla personer som förädlaren har underrättat om ingivandet av ansökan.

KAPITEL V

FÖRÄDLARENS RÄTTIGHETER

Artikel 14

Förädlarrättens omfattning

1.   [Åtgärder som avser förökningsmaterialet]

| a) | Om inte annat följer av artiklarna 15 och 16 skall följande åtgärder som avser förökningsmaterial av den skyddade sorten kräva förädlarens tillstånd:






  i) | Produktion eller reproduktion (förökning). |
| --- | --- | --- |

a)

Om inte annat följer av artiklarna 15 och 16 skall följande åtgärder som avser förökningsmaterial av den skyddade sorten kräva förädlarens tillstånd:

i)

Produktion eller reproduktion (förökning).

| ii) | Behandling med avseende på förökning. |
| --- | --- |

ii)

Behandling med avseende på förökning.

| iii) | Utbjudande till försäljning. |
| --- | --- |

iii)

Utbjudande till försäljning.

| iv) | Försäljning eller annan form av saluföring. |
| --- | --- |

iv)

Försäljning eller annan form av saluföring.

| v) | Export. |
| --- | --- |

v)

Export.

| vi) | Import. |
| --- | --- |

vi)

Import.

| vii) | Lagring i syfte att utföra de åtgärder som avses i i–vi. |
| --- | --- |

vii)

Lagring i syfte att utföra de åtgärder som avses i i–vi.

| b) | Förädlaren kan göra sitt tillstånd beroende av villkor och begränsningar. |
| --- | --- |

b)

Förädlaren kan göra sitt tillstånd beroende av villkor och begränsningar.

2.   [Åtgärder som avser skördat material] Om inte annat följer av artiklarna 15 och 16 skall de åtgärder under punkt 1 a i–vii som avser skördat material, inklusive hela växter och delar av växter, som erhållits genom användning av förökningsmaterial av den skyddade sorten utan tillstånd kräva förädlarens tillstånd, om inte förädlaren har haft en rimlig möjlighet att utöva sin rätt med avseende på förökningsmaterialet.

3.   [Åtgärder som avser vissa produkter] Varje fördragsslutande part får, om inte annat följer av artiklarna 15 och 16, föreskriva att de åtgärder under punkt 1 a i–vii som avser produkter som framställs direkt från skördat material av en skyddad sort som omfattas av bestämmelserna i punkt 2 genom användning av det skördade materialet utan tillstånd, skall kräva förädlarens tillstånd, om förädlaren inte har haft en rimlig möjlighet att utöva sin rätt med avseende på det skördade materialet.

4.   [Möjliga ytterligare åtgärder] Varje fördragsslutande part får föreskriva, om inte annat följer av artiklarna 15 och 16, att andra åtgärder än dem som avses i punkt 1 a i–vii också skall kräva förädlarens tillstånd.

5.   [Väsentligen avledda sorter och vissa andra sorter]

| a) | Bestämmelserna i punkt 1–4 skall även tillämpas med avseende på






  i) | sorter som är väsentligen avledda från den skyddade sorten, om inte denna sort i sig också är en väsentligen avledd sort, |
| --- | --- | --- |

a)

Bestämmelserna i punkt 1–4 skall även tillämpas med avseende på

i)

sorter som är väsentligen avledda från den skyddade sorten, om inte denna sort i sig också är en väsentligen avledd sort,

| ii) | sorter som inte är tydligt särskiljbara i förhållande till den skyddade sorten i enlighet med artikel 7,
  och |
| --- | --- |

ii)

sorter som inte är tydligt särskiljbara i förhållande till den skyddade sorten i enlighet med artikel 7,

och

| iii) | sorter vilkas framställning kräver upprepad användning av den skyddade sorten. |
| --- | --- |

iii)

sorter vilkas framställning kräver upprepad användning av den skyddade sorten.

| b) | Vid tillämpningen av a i skall en sort anses vara väsentligen avledd från en annan sort, i det följande kallad ”den ursprungliga sorten”, när






  i) | den är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten eller från en sort som också är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten, samtidigt som den bibehåller uttrycken av de väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper, |
| --- | --- | --- |

b)

Vid tillämpningen av a i skall en sort anses vara väsentligen avledd från en annan sort, i det följande kallad ”den ursprungliga sorten”, när

i)

den är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten eller från en sort som också är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten, samtidigt som den bibehåller uttrycken av de väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper,

| ii) | den är tydligt särskiljbar i förhållande till den ursprungliga sorten,
  och |
| --- | --- |

ii)

den är tydligt särskiljbar i förhållande till den ursprungliga sorten,

och

| iii) | den, bortsett från skillnader som beror på avledningsprocessen, överensstämmer med den ursprungliga sorten beträffande uttryck av de väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper. |
| --- | --- |

iii)

den, bortsett från skillnader som beror på avledningsprocessen, överensstämmer med den ursprungliga sorten beträffande uttryck av de väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper.

| c) | Väsentligen avledda sorter kan erhållas t.ex. genom urval av en naturlig eller framkallad mutant, eller av en somaklonal variant, urval av en avvikande individ från växter av den ursprungliga sorten, återkorsning, eller förändring med användning av genteknik. |
| --- | --- |

c)

Väsentligen avledda sorter kan erhållas t.ex. genom urval av en naturlig eller framkallad mutant, eller av en somaklonal variant, urval av en avvikande individ från växter av den ursprungliga sorten, återkorsning, eller förändring med användning av genteknik.

Artikel 15

Undantag från förädlarrätten

1.   [Obligatoriska undantag] Förädlarrätten skall inte omfatta

| i) | åtgärder av privat natur och för icke-kommersiella syften, |
| --- | --- |

i)

åtgärder av privat natur och för icke-kommersiella syften,

| ii) | åtgärder som utförs i experimentsyfte,
  och |
| --- | --- |

ii)

åtgärder som utförs i experimentsyfte,

och

| iii) | åtgärder som utförs i syfte att förädla fram andra sorter och, utom då bestämmelserna i artikel 14.5 gäller, de åtgärder som avses i artikel 14.1–14.4 i fråga om sådana andra sorter. |
| --- | --- |

iii)

åtgärder som utförs i syfte att förädla fram andra sorter och, utom då bestämmelserna i artikel 14.5 gäller, de åtgärder som avses i artikel 14.1–14.4 i fråga om sådana andra sorter.

2.   [Icke-obligatoriskt undantag] Utan hinder av vad som sägs i artikel 14 får varje fördragsslutande part inom rimliga gränser och utan åsidosättande av skyddet av förädlarens legitima intressen begränsa förädlarrätten i fråga om en sort för att tillåta jordbrukare att, för förökningsändamål på sin mark, använda den skördeprodukt som de har erhållit genom att på sin mark odla den skyddade sorten eller en sort som omfattas av artikel 14.5 a i eller 14.5 a ii.

Artikel 16

Konsumtion av förädlarrätt

1.   [Konsumtion av rätten] Förädlarrätten skall inte omfatta åtgärder i fråga om material av den skyddade sorten eller av en sort som omfattas av bestämmelserna i artikel 14.5, som har sålts eller på annat sätt saluförts av förädlaren eller med dennes samtycke inom den berörda fördragsslutande partens territorium, eller material som är avlett från detta material, om inte åtgärderna

| i) | innebär vidareförökning av sorten i fråga,
  eller |
| --- | --- |

i)

innebär vidareförökning av sorten i fråga,

eller

| ii) | innebär export av material av sorten, som möjliggör förökning av sorten, till ett land som inte skyddar sorter av det växtsläkte eller den växtart som sorten tillhör, utom när det exporterade materialet är avsett för slutlig konsumtion. |
| --- | --- |

ii)

innebär export av material av sorten, som möjliggör förökning av sorten, till ett land som inte skyddar sorter av det växtsläkte eller den växtart som sorten tillhör, utom när det exporterade materialet är avsett för slutlig konsumtion.

2.   [Innebörden av ”material”] Vid tillämpningen av punkt 1 avser ”material” med avseende på en sort

| i) | allt slags förökningsmaterial, |
| --- | --- |

i)

allt slags förökningsmaterial,

| ii) | skördat material, inklusive hela växter och delar av växter,
  och |
| --- | --- |

ii)

skördat material, inklusive hela växter och delar av växter,

och

| iii) | alla produkter som framställs direkt av det skördade materialet. |
| --- | --- |

iii)

alla produkter som framställs direkt av det skördade materialet.

3.   [”Territorium” i vissa fall] Vid tillämpningen av punkt 1 får alla de fördragsslutande parter som är medlemmar av en och samma mellanstatliga organisation handla gemensamt, där organisationens förordningar kräver detta, för att likställa handlingar som har utförts på denna organisations medlemmars territorium med handlingar som har utförts på deras egna territorier och skall, om så sker, underrätta generalsekreteraren.

Artikel 17

Begränsningar av utövandet av förädlarrätten

1.   [Allmänt intresse] Om inte annat uttryckligen föreskrivs i denna konvention, får en fördragsslutande part inte begränsa det fria utövandet av förädlarrätten av andra hänsyn än allmänt intresse.

2.   [Skälig ersättning] När en sådan begränsning innebär att tredje man tillåts utföra en åtgärd som kräver förädlarens tillstånd, skall den berörda fördragsslutande parten vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att förädlaren erhåller skälig ersättning.

Artikel 18

Åtgärder för reglering av handel

Förädlarrätten skall vara oberoende av varje åtgärd som en fördragsslutande part vidtar för att inom sitt territorium reglera produktion, certifiering och saluföring av material av sorter eller import eller export av sådant material. Sådana åtgärder skall under inga omständigheter påverka tillämpningen av bestämmelserna i denna konvention.

Artikel 19

Förädlarrättens varaktighet

1.   [Skyddstid] Förädlarrätten skall beviljas för en bestämd tid.

2.   [Minimiperiod] Denna period skall inte understiga 20 år räknat från den dag då förädlarrätten beviljas. För träd och vinstockar skall denna period inte understiga 25 år räknat från denna dag.

KAPITEL VI

SORTBENÄMNING

Artikel 20

Sortbenämning

1.   [Beteckning av sorter med benämningar; användning av benämningen]

| a) | Sorten skall betecknas med en benämning som skall vara dess generiska beteckning. |
| --- | --- |

a)

Sorten skall betecknas med en benämning som skall vara dess generiska beteckning.

| b) | Varje fördragsslutande part skall, om inte annat följer av punkt 4, tillse att inga rättigheter i fråga om den beteckning som har registrerats som sortbenämning hindrar den fria användningen av denna benämning i förening med sorten, och detta även efter det att förädlarrätten har upphört att gälla. |
| --- | --- |

b)

Varje fördragsslutande part skall, om inte annat följer av punkt 4, tillse att inga rättigheter i fråga om den beteckning som har registrerats som sortbenämning hindrar den fria användningen av denna benämning i förening med sorten, och detta även efter det att förädlarrätten har upphört att gälla.

2.   [Benämningens kännetecken] Benämningen skall göra det möjligt att identifiera sorten. Den får inte bestå av enbart siffror, utom i fall där detta är allmänt tillämpad praxis för att beteckna sorter. Den får inte vara vilseledande eller ägnad att orsaka förväxling i fråga om sortens egenskaper, värde eller identitet eller i fråga om förädlarens identitet. Den skall särskilt skilja sig från varje benämning som i någon av de fördragsslutande parternas territorium betecknar en redan befintlig sort av samma eller en närbesläktad växtart.

3.   [Registrering av benämningen] Uppgift om sortbenämningen skall av förädlaren ges in till myndigheten. Om det visar sig att benämningen inte uppfyller kraven i punkt 2, skall myndigheten vägra att registrera den och anmoda förädlaren att inom föreskriven tid föreslå en annan benämning. Benämningen skall registreras av myndigheten samtidigt som förädlarrätten beviljas.

4.   [Tredje mans äldre rättigheter] Tredje mans äldre rättigheter skall inte påverkas. Om på grund av en äldre rättighet någon, som i enlighet med bestämmelserna i punkt 7 är skyldig att använda en sortbenämning är förhindrad att göra detta, skall myndigheten anmoda förädlaren att föreslå en annan sortbenämning.

5.   [En och samma benämning hos samtliga fördragsslutande parter] Om förädlarrätt söks i flera fördragsslutande parter, måste det ske under en och samma benämning. Myndigheten i varje fördragsslutande part skall registrera den benämning som har uppgetts, såvida myndigheten inte finner att benämningen är olämplig inom dess territorium. I sådant fall får myndigheten anmoda förädlaren att föreslå en annan benämning.

6.   [Information mellan myndigheterna i fördragsslutande parter] Den fördragsslutande partens myndighet skall tillse att myndigheterna i samtliga andra fördragsslutande parter hålls underrättade om sortbenämningar, särskilt vad gäller inlämnande, registrering och upphävande av benämningar. Varje myndighet får översända eventuella invändningar mot registrering av en sortbenämning till den myndighet som lämnade underrättelse om benämningen.

7.   [Skyldighet att använda benämningen] Den som inom en av de fördragsslutande parternas territorium utbjuder till försäljning eller saluför förökningsmaterial av en sort som är skyddad inom detta territorium är skyldig att använda sortbenämningen, och detta gäller även efter det att förädlarrätten i fråga om den sorten har upphört att gälla, såvida inte äldre rättigheter utgör hinder mot sådan användning i enlighet med bestämmelserna i punkt 4.

8.   [Beteckningar som används tillsammans med benämningar] När en sort utbjuds till försäljning eller saluförs får till den registrerade sortbenämningen fogas ett varumärke, ett firmanamn eller en liknande beteckning. Om en sådan beteckning har tillfogats måste emellertid sortbenämningen vara lätt urskiljbar.

KAPITEL VII

OGILTIGFÖRKLARANDE OCH UPPHÄVANDE AV FÖRÄDLARRÄTTEN

Artikel 21

Ogiltigförklarande av förädlarrätten

1.   [Grunder för ogiltigförklaring] Varje fördragsslutande part skall ogiltigförklara en förädlarrätt som den har beviljat, om det fastställs att

| i) | de villkor som anges i artiklarna 6 eller 7 inte var uppfyllda vid tidpunkten för beviljande av förädlarrätten, |
| --- | --- |

i)

de villkor som anges i artiklarna 6 eller 7 inte var uppfyllda vid tidpunkten för beviljande av förädlarrätten,

| ii) | i fall när beviljandet av förädlarrätten huvudsakligen grundade sig på uppgifter och handlingar som tillhandahållits av förädlaren, de villkor som anges i artiklarna 8 eller 9 inte var uppfyllda vid tidpunkten för beviljandet av förädlarrätten,
  eller |
| --- | --- |

ii)

i fall när beviljandet av förädlarrätten huvudsakligen grundade sig på uppgifter och handlingar som tillhandahållits av förädlaren, de villkor som anges i artiklarna 8 eller 9 inte var uppfyllda vid tidpunkten för beviljandet av förädlarrätten,

eller

| iii) | förädlarrätten har beviljats en person som inte är berättigad till den, om den inte överförs till den person som är berättigad till den. |
| --- | --- |

iii)

förädlarrätten har beviljats en person som inte är berättigad till den, om den inte överförs till den person som är berättigad till den.

2.   [Uteslutande på andra grunder] Förädlarrätten får inte förklaras ogiltig på andra grunder än dem som anges i punkt 1.

Artikel 22

Upphävande av förädlarrätten

1.   [Orsaker till upphävande]

| a) | Varje fördragsslutande part får upphäva en förädlarrätt som den har beviljat, om det fastställs att de villkor som fastställs i artiklarna 8 eller 9 inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

Varje fördragsslutande part får upphäva en förädlarrätt som den har beviljat, om det fastställs att de villkor som fastställs i artiklarna 8 eller 9 inte längre är uppfyllda.

| b) | Varje fördragsslutande part får vidare upphäva en förädlarrätt som den har beviljat, om förädlaren inte inom föreskriven tid och efter uppmaning






  i) | tillhandahåller myndigheten de uppgifter och handlingar och det material som anses nödvändiga för att kontrollera att sorten vidmakthålls, |
| --- | --- | --- |

b)

Varje fördragsslutande part får vidare upphäva en förädlarrätt som den har beviljat, om förädlaren inte inom föreskriven tid och efter uppmaning

i)

tillhandahåller myndigheten de uppgifter och handlingar och det material som anses nödvändiga för att kontrollera att sorten vidmakthålls,

| ii) | betalar de avgifter som i förekommande fall krävs för att hans rätt skall bestå,
  eller |
| --- | --- |

ii)

betalar de avgifter som i förekommande fall krävs för att hans rätt skall bestå,

eller

| iii) | föreslår, om benämningen för sorten hävs efter beviljandet av rätten, en annan lämplig benämning. |
| --- | --- |

iii)

föreslår, om benämningen för sorten hävs efter beviljandet av rätten, en annan lämplig benämning.

2.   [Uteslutande av andra orsaker] Förädlarrätten får inte upphävas av andra orsaker än dem som anges i punkt 1.

KAPITEL VIII

UNIONEN

Artikel 23

Medlemmar

De fördragsslutande parterna skall vara medlemmar i unionen.

Artikel 24

Rättslig ställning och säte

1.   [Juridisk person] Unionen är en juridisk person.

2.   [Rättskapacitet] Unionen åtnjuter på varje fördragsslutande parts territorium och i enlighet med de lagar som är tillämpliga i detta territorium erforderlig rättskapacitet för att unionens ändamål skall kunna uppfyllas och för att dess uppgifter skall kunna utföras.

3.   [Säte] Unionens och dess permanenta organs säte ligger i Genève.

4.   [Överenskommelse om huvudkontor] Unionen har en överenskommelse om säte med Schweiziska edsförbundet.

Artikel 25

Organ

Unionens permanenta organ är rådet och unionens byrå.

Artikel 26

Rådet

1.   [Sammansättning] Rådet skall bestå av företrädare för unionsmedlemmarna. Varje unionsmedlem skall utse en företrädare till rådet och en ersättare. Företrädarna eller ersättarna får åtföljas av assistenter eller rådgivare.

2.   [Tjänstemän] Rådet skall bland sina medlemmar välja en ordförande och en förste vice ordförande. Det får välja ytterligare vice ordförande. Vid förfall för ordföranden ersätts denne av förste vice ordföranden. Uppdrag som ordförande avser en tid av tre år.

3.   [Sammanträden] Rådet skall sammanträda på ordförandens kallelse. Det skall hålla ordinarie sammanträde en gång om året. Dessutom får ordföranden sammankalla rådet på eget initiativ; han skall sammankalla rådet inom tre månader när minst en tredjedel av unionsmedlemmarna har gjort framställning härom.

4.   [Observatörer] Stater som inte är medlemmar i unionen får bjudas in att delta i rådets sammanträden som observatörer. Till dessa sammanträden får också andra observatörer eller sakkunniga bjudas in.

5.   [Uppgifter] Rådets uppgifter skall vara att

| i) | undersöka lämpliga åtgärder för att skydda unionens intressen och främja dess utveckling, |
| --- | --- |

i)

undersöka lämpliga åtgärder för att skydda unionens intressen och främja dess utveckling,

| ii) | fastställa sin arbetsordning, |
| --- | --- |

ii)

fastställa sin arbetsordning,

| iii) | utse en generalsekreterare och, om rådet anser det vara nödvändigt, en vice generalsekreterare samt bestämma deras anställningsvillkor, |
| --- | --- |

iii)

utse en generalsekreterare och, om rådet anser det vara nödvändigt, en vice generalsekreterare samt bestämma deras anställningsvillkor,

| iv) | granska årsberättelsen över unionens verksamhet och fastställa programmet för unionens framtida arbete, |
| --- | --- |

iv)

granska årsberättelsen över unionens verksamhet och fastställa programmet för unionens framtida arbete,

| v) | ge generalsekreteraren alla nödvändiga instruktioner för att unionens uppgifter skall kunna fullgöras, |
| --- | --- |

v)

ge generalsekreteraren alla nödvändiga instruktioner för att unionens uppgifter skall kunna fullgöras,

| vi) | fastställa unionens administrativa och finansiella reglemente, |
| --- | --- |

vi)

fastställa unionens administrativa och finansiella reglemente,

| vii) | granska och godkänna unionens budget och fastställa bidrag för varje unionsmedlem, |
| --- | --- |

vii)

granska och godkänna unionens budget och fastställa bidrag för varje unionsmedlem,

| viii) | granska och godkänna de räkenskaper som läggs fram av generalsekreteraren, |
| --- | --- |

viii)

granska och godkänna de räkenskaper som läggs fram av generalsekreteraren,

| ix) | fastställa tid och plats för de konferenser som avses i artikel 38 och vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda dessa, |
| --- | --- |

ix)

fastställa tid och plats för de konferenser som avses i artikel 38 och vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda dessa,

| x) | i övrigt fatta alla de beslut som behövs för att säkerställa ett ändamålsenligt utövande av unionens verksamhet. |
| --- | --- |

x)

i övrigt fatta alla de beslut som behövs för att säkerställa ett ändamålsenligt utövande av unionens verksamhet.

6.   [Röstning]

| a) | Varje unionsmedlem som är en stat skall ha en röst i rådet. |
| --- | --- |

a)

Varje unionsmedlem som är en stat skall ha en röst i rådet.

| b) | En fördragsslutande part som är en mellanstatlig organisation får, i frågor där den har behörighet, utöva sina medlemsstaters rösträtt då dessa är medlemmar i unionen. En sådan mellanstatlig organisation får inte utöva sina medlemsstaters rösträtt om dess medlemsstater själva utövar sin rösträtt, ej heller tvärtom. |
| --- | --- |

b)

En fördragsslutande part som är en mellanstatlig organisation får, i frågor där den har behörighet, utöva sina medlemsstaters rösträtt då dessa är medlemmar i unionen. En sådan mellanstatlig organisation får inte utöva sina medlemsstaters rösträtt om dess medlemsstater själva utövar sin rösträtt, ej heller tvärtom.

7.   [Majoritet] Rådets beslut skall fattas med enkel majoritet av de avgivna rösterna; för beslut enligt punkterna 5 ii, 5 vi och 5 vii och enligt artiklarna 28.3, 29.5 b och 38.1 krävs dock tre fjärdedels majoritet av de avgivna rösterna. Nedlagda röster skall anses som icke avgivna.

Artikel 27

Unionens byrå

1.   [Unionens byrås uppgifter och ledning] Unionens byrå skall fullgöra alla uppdrag och åligganden som rådet har anförtrott den. Byrån skall ledas av generalsekreteraren.

2.   [Generalsekreterarens åligganden] Generalsekreteraren skall vara ansvarig inför rådet; han skall tillse att rådets beslut verkställs. Han skall lägga fram budgeten för rådets godkännande och svara för att den genomförs. Han skall inför rådet redovisa för sin förvaltning och för unionens verksamhet och finansiella ställning.

3.   [Personal] Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 26.5 iii skall villkoren för utnämning och anställning av den personal som är nödvändig för unionens byrås verksamhet anges i det administrativa och finansiella reglementet.

Artikel 28

Språk

1.   [Språk som används av byrån] Unionens byrå skall använda engelska, franska, tyska och spanska språken när den fullgör sina uppgifter.

2.   [Språk som används vid vissa sammanträden] Rådets sammanträden och revisionskonferenserna skall hållas på dessa fyra språk.

3.   [Ytterligare språk] Rådet får, om så behövs, bestämma att ytterligare språk skall användas.

Artikel 29

Finanser

1.   [Inkomster] Unionens utgifter skall täckas

| i) | av unionsstaternas årliga bidrag, |
| --- | --- |

i)

av unionsstaternas årliga bidrag,

| ii) | av ersättningar för utförda tjänster, |
| --- | --- |

ii)

av ersättningar för utförda tjänster,

| iii) | av andra inkomster. |
| --- | --- |

iii)

av andra inkomster.

2.   [Bidrag: enheter]

| a) | Varje unionsstats andel av det sammanlagda beloppet av årliga bidrag skall bestämmas på grundval av det sammanlagda utgiftsbelopp som skall täckas med bidrag från unionsstaterna och det antal bidragsenheter som gäller för den staten enligt punkt 3. Denna andel skall beräknas i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

a)

Varje unionsstats andel av det sammanlagda beloppet av årliga bidrag skall bestämmas på grundval av det sammanlagda utgiftsbelopp som skall täckas med bidrag från unionsstaterna och det antal bidragsenheter som gäller för den staten enligt punkt 3. Denna andel skall beräknas i enlighet med punkt 4.

| b) | Antalet bidragsenheter skall uttryckas i hela enheter eller i delar av enheter, varvid ingen del dock får vara mindre än en femtedel. |
| --- | --- |

b)

Antalet bidragsenheter skall uttryckas i hela enheter eller i delar av enheter, varvid ingen del dock får vara mindre än en femtedel.

3.   [Bidrag: varje medlems andel]

| a) | Det antal bidragsenheter som skall gälla för en unionsmedlem som är part i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt den dag den blir bunden av denna konvention skall vara detsamma som det antal som gällde för den omedelbart före denna dag. |
| --- | --- |

a)

Det antal bidragsenheter som skall gälla för en unionsmedlem som är part i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt den dag den blir bunden av denna konvention skall vara detsamma som det antal som gällde för den omedelbart före denna dag.

| b) | Övriga unionsstater skall vid sin anslutning till unionen ange i en förklaring till generalsekreteraren det antal bidragsenheter som skall gälla för den staten. |
| --- | --- |

b)

Övriga unionsstater skall vid sin anslutning till unionen ange i en förklaring till generalsekreteraren det antal bidragsenheter som skall gälla för den staten.

| c) | En unionsstat får när som helst i en förklaring till generalsekreteraren ange ett antal bidragsenheter som skiljer sig från det som gäller för den staten enligt a eller b. Avges förklaringen under de första sex månaderna av ett kalenderår skall den träda i kraft vid början av följande kalenderår; i annat fall skall den träda i kraft vid början av det andra kalenderåret efter det år under vilket förklaringen gjordes. |
| --- | --- |

c)

En unionsstat får när som helst i en förklaring till generalsekreteraren ange ett antal bidragsenheter som skiljer sig från det som gäller för den staten enligt a eller b. Avges förklaringen under de första sex månaderna av ett kalenderår skall den träda i kraft vid början av följande kalenderår; i annat fall skall den träda i kraft vid början av det andra kalenderåret efter det år under vilket förklaringen gjordes.

4.   [Bidrag: beräkning av andelar]

| a) | För varje budgetperiod erhålls det belopp som motsvarar en bidragsenhet genom att dela det sammanlagda utgiftsbelopp som skall täckas under denna period med bidrag från unionsstaterna med det sammanlagda antalet enheter som gäller för dessa unionsstater. |
| --- | --- |

a)

För varje budgetperiod erhålls det belopp som motsvarar en bidragsenhet genom att dela det sammanlagda utgiftsbelopp som skall täckas under denna period med bidrag från unionsstaterna med det sammanlagda antalet enheter som gäller för dessa unionsstater.

| b) | Varje unionsstats bidragsbelopp erhålls genom att multiplicera det belopp som motsvarar en bidragsenhet med det antal bidragsenheter som gäller för den unionsstaten. |
| --- | --- |

b)

Varje unionsstats bidragsbelopp erhålls genom att multiplicera det belopp som motsvarar en bidragsenhet med det antal bidragsenheter som gäller för den unionsstaten.

5.   [Försenad betalning av bidrag]

| a) | En unionsstat som inte i rätt tid har betalat sitt bidrag får inte utöva sin rösträtt i rådet, om det försenade beloppet motsvarar eller överstiger det bidragsbelopp som den staten är skyldig att betala för det närmast föregående hela året, om inte annat följer av vad som sägs i b. Indragningen av rösträtten befriar inte denna unionsstat från dess förpliktelser enligt konventionen och berövar den inte några andra rättigheter enligt konventionen. |
| --- | --- |

a)

En unionsstat som inte i rätt tid har betalat sitt bidrag får inte utöva sin rösträtt i rådet, om det försenade beloppet motsvarar eller överstiger det bidragsbelopp som den staten är skyldig att betala för det närmast föregående hela året, om inte annat följer av vad som sägs i b. Indragningen av rösträtten befriar inte denna unionsstat från dess förpliktelser enligt konventionen och berövar den inte några andra rättigheter enligt konventionen.

| b) | Rådet får medge att en sådan unionsstat behåller rösträtten så länge rådet anser att dröjsmålet beror på utomordentliga och oundvikliga omständigheter. |
| --- | --- |

b)

Rådet får medge att en sådan unionsstat behåller rösträtten så länge rådet anser att dröjsmålet beror på utomordentliga och oundvikliga omständigheter.

6.   [Revision] Revision av unionens räkenskaper skall utföras av en av unionsstaterna i enlighet med vad som sägs i det administrativa och finansiella reglementet. Denna stat skall efter eget samtycke utses av rådet.

7.   [Bidrag från mellanstatliga organisationer] En fördragsslutande part som är en mellanstatlig organisation skall inte vara skyldig att betala bidrag. Om den ändå väljer att betala bidrag, skall bestämmelserna i punkt 1–4 därvid tillämpas.

KAPITEL IX

INFÖRLIVANDE AV KONVENTIONEN; ANDRA ÖVERENSKOMMELSER

Artikel 30

Införlivande av konventionen

1.   [Införlivandeåtgärder] Varje fördragsslutande part skall vidta alla nödvändiga åtgärder för tillämpningen av denna konvention; den skall särskilt

| i) | tillse att det finns lämpliga rättsliga medel som gör det möjligt att effektivt hävda förädlarnas rättigheter; |
| --- | --- |

i)

tillse att det finns lämpliga rättsliga medel som gör det möjligt att effektivt hävda förädlarnas rättigheter;

| ii) | upprätthålla en myndighet med uppgift att bevilja förädlarrätter eller överlämna denna uppgift till en myndighet som upprätthålls av en annan fördragsslutande part, och |
| --- | --- |

ii)

upprätthålla en myndighet med uppgift att bevilja förädlarrätter eller överlämna denna uppgift till en myndighet som upprätthålls av en annan fördragsslutande part, och

| iii) | säkerställa att allmänheten informeras genom regelbundet offentliggörande av information rörande






  — | ansökningar om och beviljande av förädlarrätter,
  och |
| --- | --- | --- |

iii)

säkerställa att allmänheten informeras genom regelbundet offentliggörande av information rörande

—

ansökningar om och beviljande av förädlarrätter,

och

| — | föreslagna och godkända benämningar. |
| --- | --- |

—

föreslagna och godkända benämningar.

2.   [Överensstämmelse med lagar] Det är underförstått att varje stat eller mellanstatlig organisation, när den deponerar sitt instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning, skall vara i stånd att i enlighet med sin lagstiftning genomföra denna konventions bestämmelser.

Artikel 31

Förhållandet mellan fördragsslutande parter och stater bundna av tidigare akter

1.   [Förhållandet mellan stater som är bundna av denna konvention] Mellan unionsstater, som är bundna både av denna konvention och tidigare akter av konventionen, skall endast denna konvention vara tillämplig.

2.   [Möjligt förhållande med stater som inte är bundna av denna konvention] En unionsstat som inte är bunden av denna konvention får genom meddelande till generalsekreteraren förklara att den kommer att tillämpa den senaste akten som den är bunden av i förhållande till varje medlem av unionen som är bunden endast av denna konvention. Efter utgången av en frist på en månad från dagen för detta meddelande och till dess att den unionsstat som avger förklaringen blir bunden av denna konvention, skall denna unionsmedlem tillämpa den senaste akten som den är bunden av i förhållande till varje unionsmedlem som endast är bunden av denna konvention, samtidigt som den senare staten skall tillämpa denna konvention i förhållande till den förra staten.

Artikel 32

Särskilda överenskommelser

Unionsmedlemmarna förbehåller sig rätten att sinsemellan träffa särskilda överenskommelser för skydd av sorter i den mån dessa överenskommelser inte strider mot denna konvention.

KAPITEL X

SLUTLIGA BESTÄMMELSER

Artikel 33

Undertecknande

Denna konvention är öppen för undertecknande av varje stat som är medlem i unionen den dag konventionen antas. Den är öppen för undertecknande till och med den 31 mars 1992.

Artikel 34

Ratifikation, antagande eller godkännande; anslutning

1.   [Stater och vissa mellanstatliga organisationer]

| a) | En stat kan på det sätt som föreskrivs i denna artikel bli part i denna konvention. |
| --- | --- |

a)

En stat kan på det sätt som föreskrivs i denna artikel bli part i denna konvention.

| b) | En mellanstatlig organisation kan på det sätt som fastställs i denna artikel bli part i denna konvention om den






  i) | har behörighet med avseende på de frågor som regleras genom denna konvention, |
| --- | --- | --- |

b)

En mellanstatlig organisation kan på det sätt som fastställs i denna artikel bli part i denna konvention om den

i)

har behörighet med avseende på de frågor som regleras genom denna konvention,

| ii) | har en egen lagstiftning som omfattar beviljande och skydd av förädlares rättigheter och som är bindande för alla dess medlemsstater,
  och |
| --- | --- |

ii)

har en egen lagstiftning som omfattar beviljande och skydd av förädlares rättigheter och som är bindande för alla dess medlemsstater,

och

| iii) | vederbörligen har bemyndigats, i enlighet med dess interna förfaranden, att ansluta sig till denna konvention. |
| --- | --- |

iii)

vederbörligen har bemyndigats, i enlighet med dess interna förfaranden, att ansluta sig till denna konvention.

2.   [Instrument för anslutning] En stat, som har undertecknat denna konvention, skall bli part i denna konvention genom att deponera ett ratifikationsinstrument, antagande eller godkännande. En stat, som inte har undertecknat denna konvention eller en mellanstatlig organisation, blir part i denna konvention genom att deponera ett instrument om anslutning till denna konvention. Instrument om ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning skall deponeras hos generalsekreteraren.

3.   [Utlåtande av rådet] En stat, som inte är medlem i unionen eller en mellanstatlig organisation, skall, innan de deponerar sitt anslutningsinstrument, begära ett utlåtande av rådet om huruvida statens lagstiftning är i överensstämmelse med bestämmelserna i denna konvention. Om det beslut som innehåller utlåtandet är positivt, får anslutningsinstrumentet deponeras.

Artikel 35

Förbehåll

1.   [Princip] Om inte annat följer av punkt 2, skall inga förbehåll mot denna konvention vara tillåtna.

2.   [Möjliga undantag]

| a) | Trots bestämmelserna i artikel 3.1 skall en stat som vid den tidpunkt den blir part i denna konvention vara en part i 1978 års akt och som, i fråga om sorter som förökas asexuellt, tillåter annat industriellt rättsskydd än förädlarrätt ha rätt att fortsätta att göra detta utan att tillämpa denna konvention på dessa sorter. |
| --- | --- |

a)

Trots bestämmelserna i artikel 3.1 skall en stat som vid den tidpunkt den blir part i denna konvention vara en part i 1978 års akt och som, i fråga om sorter som förökas asexuellt, tillåter annat industriellt rättsskydd än förädlarrätt ha rätt att fortsätta att göra detta utan att tillämpa denna konvention på dessa sorter.

| b) | En stat som utnyttjar denna rätt skall vid tidpunkten för deponering av sitt instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning meddela generalsekreteraren därom. Samma stat får när som helst dra tillbaka detta meddelande. |
| --- | --- |

b)

En stat som utnyttjar denna rätt skall vid tidpunkten för deponering av sitt instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning meddela generalsekreteraren därom. Samma stat får när som helst dra tillbaka detta meddelande.

Artikel 36

Meddelande rörande lagstiftning och de växtsläkten och växtarter som skyddas; upplysningar som skall publiceras

1.   [Första underrättelse] När en stat eller en mellanstatlig organisation deponerar sitt instrument om ratifikation, antagande eller godkännande av eller anslutning till denna konvention skall den tillställa generalsekreteraren

| i) | dess lagstiftning rörande förädlarrätt,
  och |
| --- | --- |

i)

dess lagstiftning rörande förädlarrätt,

och

| ii) | en förteckning över de växtsläkten och växtarter på vilka den från den dag då den blir bunden av denna konvention kommer att tillämpa konventionens bestämmelser. |
| --- | --- |

ii)

en förteckning över de växtsläkten och växtarter på vilka den från den dag då den blir bunden av denna konvention kommer att tillämpa konventionens bestämmelser.

2.   [Underrättelse om ändringar] Varje fördragsslutande part skall omgående meddela generalsekreteraren om

| i) | eventuella ändringar i dess lagstiftning som reglerar förädlarrätten,
  och |
| --- | --- |

i)

eventuella ändringar i dess lagstiftning som reglerar förädlarrätten,

och

| ii) | eventuell utvidgning av tillämpningen av denna konvention till andra växtsläkten och växtarter. |
| --- | --- |

ii)

eventuell utvidgning av tillämpningen av denna konvention till andra växtsläkten och växtarter.

3.   [Publicering av upplysningarna] Generalsekreteraren skall på grundval av de underrättelser som han mottar från den berörda fördragsslutande parten publicera upplysningar om

| i) | den lagstiftning som reglerar förädlarrätten och eventuella ändringar i den lagstiftningen,
  och |
| --- | --- |

i)

den lagstiftning som reglerar förädlarrätten och eventuella ändringar i den lagstiftningen,

och

| ii) | den förteckning över växtsläkten och växtarter som avses i punkt 1 ii och den eventuella utvidgning som avses i punkt 2 ii. |
| --- | --- |

ii)

den förteckning över växtsläkten och växtarter som avses i punkt 1 ii och den eventuella utvidgning som avses i punkt 2 ii.

Artikel 37

Ikraftträdande; stängning av tidigare akter

1.   [Första ikraftträdande] Denna konvention träder i kraft en månad efter det att fem stater har deponerat sina instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning, under förutsättning att minst tre av dessa instrument har deponerats av stater som är parter i 1961/1972 års akt eller 1978 års akt.

2.   [Efterföljande ikraftträdande] En stat som inte omfattas av punkt 1 eller en mellanstatlig organisation skall bli bunden av denna konvention en månad efter den dag då den deponerade sitt instrument rörande ratifikation, antagande, godkännande eller anslutning.

3.   [Stängning av 1978 års akt] Ett instrument rörande anslutning till 1978 års akt får inte deponeras efter det att denna konvention träder i kraft enligt punkt 1, med undantag för stater, som i överensstämmelse med FN:s generalförsamlings fastställda praxis betraktas som utvecklingsländer, vilka får deponera ett sådant instrument fram till den 31 december 1995, och övriga stater som får deponera ett sådant instrument fram till den 31 december 1993, även om denna konvention träder i kraft före denna dag.

Artikel 38

Revidering av konventionen

1.   [Konferens] Denna konvention får revideras av en konferens av unionsmedlemmarna. Rådet skall besluta om sammankallandet av en sådan konferens.

2.   [Beslutsmässighet och majoritet] Konferensen skall vara beslutsmässig endast om minst hälften av unionsstaterna är företrädda vid konferensen. För antagande av en revidering skall tre fjärdedels majoritet krävas av de unionsstater som deltar och röstar i konferensen.

Artikel 39

Uppsägning

1.   [Meddelanden] En fördragsslutande part får säga upp denna konvention genom meddelande till generalsekreteraren. Generalsekreteraren skall omgående underrätta alla unionsmedlemmar om att han har mottagit detta meddelande.

2.   [Tidigare akter] Meddelande om uppsägning av denna konvention skall även anses utgöra meddelande om uppsägning av tidigare akter som den fördragsslutande part som säger upp denna konvention är bunden av.

3.   [Tidpunkt för ikraftträdande] Uppsägningen träder i kraft vid utgången av det kalenderår som följer det år under vilket generalsekreteraren mottog meddelandet.

4.   [Förvärvade rättigheter] Uppsägningen skall inte inverka på de rättigheter som har förvärvats för en sort på grund av denna konvention eller tidigare akter före den dag då uppsägningen träder i kraft.

Artikel 40

Upprätthållande av äldre rättigheter

Denna konvention skall inte begränsa de rättigheter för förädlare som förut har förvärvats enligt de fördragsslutande parternas lagstiftning eller med stöd av en tidigare akt eller en annan överenskommelse än denna konvention mellan unionsmedlemmarna.

Artikel 41

Konventionens ursprungliga och officiella texter

1.   [Original] Denna konvention skall undertecknas i ett originalexemplar på engelska, franska och tyska språken; vid bristande överensstämmelser mellan dessa texter har den franska texten vitsord. Detta exemplar skall deponeras hos generalsekreteraren.

2.   [Officiella texter] Efter överläggningar med de berörda regeringarna skall generalsekreteraren upprätta officiella texter på arabiska, nederländska, italienska, japanska och spanska språken och på de ytterligare språk som rådet beslutar.

Artikel 42

Depositariens uppgifter

1.   [Överlämnande av kopior] Generalsekreteraren skall överlämna två bestyrkta kopior av denna konvention till alla stater och mellanstatliga organisationer som var företrädda vid den diplomatiska konferens som antog konventionen och till varje annan stat eller mellanstatlig organisation som begär det.

2.   [Registrering] Generalsekreteraren skall låta registrera denna konvention hos Förenta Nationernas sekretariat.

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/78

---

RÅDETS BESLUT

av den 2 juni 2005

om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram

(2005/524/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

Med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen, artikel 300.3 andra stycket och artikel 300.4 i detta,

Med beaktande av kommissionens förslag,

Med beaktande av Europaparlamentets samtycke (1), och

Av följande skäl:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett ramavtal med Albanien om de allmänna principerna för Albaniens deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för Albaniens deltagande i gemenskapsprogram, särskilt det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.Albanien kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Albanien.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett ramavtal med Albanien om de allmänna principerna för Albaniens deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för Albaniens deltagande i gemenskapsprogram, särskilt det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.Albanien kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Albanien.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut (3).

Artikel 2

1.   Kommissionen bemyndigas att på gemenskapens vägnar fastställa de särskilda villkoren för Albaniens deltagande i ett visst program, bland annat det finansiella bidrag som landet skall betala. Kommissionen skall i detta arbete biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.

2.   Om Albanien ansöker om externt bistånd skall de förfaranden tillämpas som föreskrivs i förordning (EG) nr 2666/2000 och i varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Albanien.

Artikel 3

Kommissionen skall senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft och därefter vart tredje år se över tillämpningen av avtalet och rapportera om detta till rådet. Rapporten skall när så behövs åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 4

Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar göra de anmälningar som avses i artikel 10 i avtalet.

Utfärdat i Luxemburg den 2 juni 2005.

På rådets vägnar

L. FRIEDEN

Ordförande

---

(1)  Samtycket avgivet den 10 maj 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2415/2001 (EGT L 327, 12.12.2001, s. 3).

2

(3)  Se sidan 2 i detta nummer av EUT.

3

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/80

---

RÅDETS BESLUT

av den 2 juni 2005

om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram

(2005/525/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

Med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen, artikel 300.3 andra stycket och artikel 300.4 i detta,

Med beaktande av kommissionens förslag,

Med beaktande av Europaparlamentets samtycke (1), och

Av följande skäl:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett ramavtal med Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter i än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram, särskilt det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.Bosnien och Hercegovina kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Bosnien och Hercegovina.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett ramavtal med Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter i än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram, särskilt det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.Bosnien och Hercegovina kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Bosnien och Hercegovina.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapens program godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut (3).

Artikel 2

1.   Kommissionen bemyndigas att på gemenskapens vägnar fastställa de särskilda villkoren för Bosnien och Hercegovinas deltagande i ett visst program, bland annat det finansiella bidrag som landet skall betala. Kommissionen skall i detta arbete biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.

2.   Om Bosnien och Hercegovina ansöker om externt bistånd skall de förfaranden tillämpas som föreskrivs i förordning (EG) nr 2666/2000 och i varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Bosnien och Hercegovina.

Artikel 3

Kommissionen skall senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft och därefter vart tredje år se över tillämpningen av avtalet och rapportera om detta till rådet. Rapporten skall när så behövs åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 4

Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar göra de anmälningar som avses i artikel 10 i avtalet.

Utfärdat i Luxemburg den 2 juni 2005.

På rådets vägnar

L. FRIEDEN

Ordförande

---

(1)  Samtycket avgivet den 10 maj 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2415/2001 (EGT L 327, 12.12.2001, s. 3).

2

(3)  Se sidan 5 i detta nummer av EUT.

3

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/82

---

RÅDETS BESLUT

av den 2 juni 2005

om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram

(2005/526/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

Med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen, artikel 300.3 andra stycket och artikel 300.4 i detta,

Med beaktande av kommissionens förslag,

Med beaktande av Europaparlamentets samtycke (1), och

Av följande skäl:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10) | Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett ramavtal med Kroatien om de allmänna principerna för Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för Kroatiens deltagande i gemenskapens program, inbegripet det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.Kroatien kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 om ekonomiskt stöd till vissa länder i centrala och östra Europa (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Kroatien.Ramavtalet kommer att läggas till som ett protokoll till och ingå som en integrerad del i det stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 februari 2005.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)

Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett ramavtal med Kroatien om de allmänna principerna för Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för Kroatiens deltagande i gemenskapens program, inbegripet det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.Kroatien kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 om ekonomiskt stöd till vissa länder i centrala och östra Europa (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Kroatien.Ramavtalet kommer att läggas till som ett protokoll till och ingå som en integrerad del i det stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 februari 2005.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapens program godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut (3).

Artikel 2

1.   Kommissionen bemyndigas att på gemenskapens vägnar fastställa de särskilda villkoren för Kroatiens deltagande i ett visst program, bland annat det finansiella bidrag som landet skall betala. Kommissionen skall i detta arbete biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.

2.   Om Kroatien ansöker om externt bistånd skall de förfaranden tillämpas som föreskrivs i förordning (EEG) nr 3906/89 och i varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Kroatien.

Artikel 3

Kommissionen skall senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft och därefter vart tredje år se över tillämpningen av avtalet och rapportera om detta till rådet. Rapporten skall när så behövs åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 4

Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar göra de anmälningar som avses i artikel 10 i avtalet.

Utfärdat i Luxemburg den 2 juni 2005.

På rådets vägnar

L. FRIEDEN

Ordförande

---

(1)  Samtycket avgivet den 10 maj 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 375, 23.12.1989, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2257/2004 (EUT L 389, 30.12.2004, s. 1).

2

(3)  Se sidan 8 i detta nummer av EUT.

3

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/84

---

RÅDETS BESLUT

av den 2 juni 2005

om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram

(2005/527/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

Med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen, artikel 300.3 andra stycket och artikel 300.4 i detta,

Med beaktande av kommissionens förslag,

Med beaktande av Europaparlamentets samtycke (1), och

Av följande skäl:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett ramavtal med Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram, inbegripet det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.Serbien och Montenegro kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Serbien och Montenegro.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar förhandlat fram ett ramavtal med Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram, inbegripet det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.Serbien och Montenegro kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Serbien och Montenegro.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ramavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapens program godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut (3).

Artikel 2

1.   Kommissionen bemyndigas att på gemenskapens vägnar fastställa de särskilda villkoren för Serbien och Montenegros deltagande i ett visst program, bland annat det finansiella bidrag som landet skall betala. Kommissionen skall i detta arbete biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.

2.   Om Serbien och Montenegro ansöker om externt bistånd skall de förfaranden tillämpas som föreskrivs i förordning (EG) nr 2666/2000 och i varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till Serbien och Montenegro.

Artikel 3

Kommissionen skall senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft och därefter vart tredje år se över tillämpningen av avtalet och rapportera om detta till rådet. Rapporten skall när så behövs åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 4

Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar göra de anmälningar som avses i artikel 10 i avtalet.

Utfärdat i Luxemburg den 2 juni 2005.

På rådets vägnar

L. FRIEDEN

Ordförande

---

(1)  Samtycket avgivet den 10 maj 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2415/2001 (EGT L 327, 12.12.2001, s. 3).

2

(3)  Se sidan 14 i detta nummer av EUT.

3

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/86 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/86

---

RÅDETS BESLUT

av den 2 juni 2005

om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

(2005/528/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

Med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 och 308 jämförda med artikel 300.2 första stycket andra meningen, artikel 300.3 andra stycket och artikel 300.4 i detta,

Med beaktande av kommissionens förslag,

Med beaktande av Europaparlamentets samtycke (1), och

Av följande skäl:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9) | Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien förhandlat fram ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapens program, inbegripet det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.F.d. jugoslaviska republiken Makedonien kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Protokollet kommer att ingå som en integrerad del i det stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 april 2004. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, i vilken det anges att de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen får delta i gemenskapens program på samma villkor som kandidatländerna.Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande med rubriken ”Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ” att ramavtal skulle ingås med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien respektive Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram.I enlighet med de förhandlingsdirektiv som rådet antog den 29 april 2004 har kommissionen på gemenskapens vägnar med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien förhandlat fram ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram.Avtalet undertecknades på gemenskapens vägnar den 22 november 2004 i Bryssel, med förbehåll för att det senare ingås.När det gäller några av de program som omfattas av avtalet innehåller fördraget inte några andra befogenheter än dem i artikel 308.De särskilda villkoren för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapens program, inbegripet det finansiella bidraget, bör fastställas av kommissionen på gemenskapens vägnar. För detta ändamål bör kommissionen biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.F.d. jugoslaviska republiken Makedonien kan ansöka om ekonomiskt bistånd för deltagande i gemenskapsprogram med stöd av rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) eller varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.Tillämpningen av avtalet bör ses över regelbundet.Protokollet kommer att ingå som en integrerad del i det stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 april 2004.

| (10) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(10)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut (3).

Artikel 2

1.   Kommissionen bemyndigas att på gemenskapens vägnar fastställa de särskilda villkoren för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i ett visst program, bland annat det finansiella bidrag som landet skall betala. Kommissionen skall i detta arbete biträdas av en särskild kommitté som utsetts av rådet.

2.   Om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ansöker om externt bistånd skall de förfaranden tillämpas som föreskrivs i förordning (EG) nr 2666/2000 och i varje liknande framtida förordning om externt bistånd från gemenskapen till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Artikel 3

Kommissionen skall senast tre år efter det att avtalet har trätt i kraft och därefter vart tredje år se över tillämpningen av avtalet och rapportera om detta till rådet. Rapporten skall när så behövs åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 4

Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar göra de anmälningar som avses i artikel 10 i avtalet.

Utfärdat i Luxemburg den 2 juni 2005.

På rådets vägnar

L. FRIEDEN

Ordförande

---

(1)  Samtycket avgivet den 10 maj 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2415/2001 (EGT L 327, 12.12.2001, s. 3).

2

(3)  Se sedan 23 i detta nummer av EUT.

3

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/88

---

Information om dagen för ikraftträdandet av beslut nr 4/2004 av gemensamma rådet EU–Mexiko rörande rättelser till beslut nr 2/2001 av gemensamma rådet

De avtalsslutande parterna har underrättat varandra om att de förfaranden har avslutats som är nödvändiga för ikraftträdandet av beslut nr 4/2004 av gemensamma rådet EU–Mexiko, som antogs av Europeiska unionens råd vid dess möte den 13 december 2004. Beslutet träder därför i kraft den 18 maj 2005 enligt artikel 3 i beslutet.

---

| 22.7.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/88

---

Upplysningar om tidpunkten för ikraftträdande av protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om allmänna principer för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

Protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om allmänna principer för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram (1), som undertecknades i Bryssel den 22 november 2004, trädde i kraft den 29 juni 2005 i enlighet med artikel 10 i avtalet.

---

(1)  Se sidan 23 i detta nummer av EUT.

---