# Euroopan unionin L 276/21.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 276 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta21. lokakuuta 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 276

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta21. lokakuuta 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1720/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1721/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä sekä asetusten (EY) N:o 1476/95 ja (EY) N:o 1291/2000 tietyistä säännöksistä poikkeamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 312/2001 muuttamisesta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1722/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asuntopalvelujen arvioimista koskevista periaatteista markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi (
  1
  ) | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1723/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien määrän vahvistamisesta | 17 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1724/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2005 lokakuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä | 21 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1725/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin olevien naudanliha-alan tuotteiden tuontitodistuksista | 23 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1726/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1670/2005 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta | 25 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1727/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1138/2005 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 10. osittaista tarjouskilpailua varten | 27 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1728/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 28 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1729/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta | 30 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1730/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1438/2005 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta | 31 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1731/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1059/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 32 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1732/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta | 33 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1733/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, vilja-alan tuotantotukien vahvistamisesta | 34 |
| | * | Komission direktiivi 2005/70/EY, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY muuttamisesta viljoissa ja niiden pinnassa sekä tietyissä eläinperäisissä ja kasviperäisissä tuotteissa ja niiden pinnassa olevien tiettyjen torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  ) | 35 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 1720/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 1721/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä sekä asetusten (EY) N:o 1476/95 ja (EY) N:o 1291/2000 tietyistä säännöksistä poikkeamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 312/2001 muuttamisesta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 1722/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asuntopalvelujen arvioimista koskevista periaatteista markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi (
  1
  )

1

5

Komission asetus (EY) N:o 1723/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien määrän vahvistamisesta

17

Komission asetus (EY) N:o 1724/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2005 lokakuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä

21

Komission asetus (EY) N:o 1725/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin olevien naudanliha-alan tuotteiden tuontitodistuksista

23

Komission asetus (EY) N:o 1726/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1670/2005 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

25

Komission asetus (EY) N:o 1727/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1138/2005 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 10. osittaista tarjouskilpailua varten

27

Komission asetus (EY) N:o 1728/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

28

Komission asetus (EY) N:o 1729/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

30

Komission asetus (EY) N:o 1730/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1438/2005 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

31

Komission asetus (EY) N:o 1731/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1059/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

32

Komission asetus (EY) N:o 1732/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

33

Komission asetus (EY) N:o 1733/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, vilja-alan tuotantotukien vahvistamisesta

34

*

Komission direktiivi 2005/70/EY, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY muuttamisesta viljoissa ja niiden pinnassa sekä tietyissä eläinperäisissä ja kasviperäisissä tuotteissa ja niiden pinnassa olevien tiettyjen torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  )

1

35

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission suositus, annettu 18 päivänä toukokuuta 2005, laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komission päätös, tehty 14 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettuja varainhoitovuoden 2003 menoja koskevien, eräiden Belgian, Saksan, Espanjan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden, Portugalin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3442) | 58 |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2005, tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä | 62 |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2005, lintuinfluenssaa Venäjällä koskevista suojatoimenpiteistä tehdyn päätöksen 2005/693/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4176)

   (
  1
  ) | 68 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission suositus, annettu 18 päivänä toukokuuta 2005, laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista (
  1
  )

1

54

*

Komission päätös, tehty 14 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettuja varainhoitovuoden 2003 menoja koskevien, eräiden Belgian, Saksan, Espanjan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden, Portugalin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3442)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3442)

58

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2005, tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

62

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä lokakuuta 2005, lintuinfluenssaa Venäjällä koskevista suojatoimenpiteistä tehdyn päätöksen 2005/693/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4176)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4176)

1

68

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen 2005/722/EY, tehty 17 päivänä lokakuuta 2005, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/428/YUTP kumoamisesta (EUVL L 272, 18.10.2005) | 70 |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 1695/2005, annettu 17 päivänä lokakuuta 2005, Ranskan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta (EUVL L 272, 18.10.2005) | 72 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston päätökseen 2005/722/EY, tehty 17 päivänä lokakuuta 2005, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/428/YUTP kumoamisesta (EUVL L 272, 18.10.2005)

70

*

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 1695/2005, annettu 17 päivänä lokakuuta 2005, Ranskan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta (EUVL L 272, 18.10.2005)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1720/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 20 päivänä lokakuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 51,0 |
| 204 | 46,9 |
| 999 | 49,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 88,6 |
| 999 | 88,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 78,4 |
| 999 | 78,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 72,8 |
| 388 | 69,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 75,4 |
| 999 | 68,2 |
| 0806 10 10 | 052 | 92,0 |
| 400 | 200,0 |
| 508 | 216,6 |
| 624 | 178,2 |
| 999 | 171,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,5 |
| 400 | 97,3 |
| 404 | 84,6 |
| 512 | 46,2 |
| 528 | 45,5 |
| 720 | 54,4 |
| 800 | 189,3 |
| 804 | 71,1 |
| 999 | 83,5 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 57,1 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 69,9 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

51,0

204

46,9

999

49,0

0707 00 05

052

88,6

999

88,6

0709 90 70

052

78,4

999

78,4

0805 50 10

052

72,8

388

69,1

524

55,3

528

75,4

999

68,2

0806 10 10

052

92,0

400

200,0

508

216,6

624

178,2

999

171,7

0808 10 80

388

79,5

400

97,3

404

84,6

512

46,2

528

45,5

720

54,4

800

189,3

804

71,1

999

83,5

0808 20 50

052

92,5

388

57,1

720

60,0

999

69,9

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1721/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

Tunisiasta peräisin olevan oliiviöljyn tuontia koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä sekä asetusten (EY) N:o 1476/95 ja (EY) N:o 1291/2000 tietyistä säännöksistä poikkeamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 312/2001 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Unkarin tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi 20 päivänä syyskuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen (EY) N:o 720/2005 (1),

ottaa huomioon rasva-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä syyskuuta 1966 annetun neuvoston asetuksen N:o 136/66/ETY (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (3) pöytäkirjassa nro 1 olevan 3 artiklan 1 kohdassa avataan tulliton tariffikiintiö CN-koodeihin 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluvan käsittelemättömän, kokonaan Tunisiassa tuotetun ja sieltä suoraan yhteisöön kuljetetun oliiviöljyn tuonnille. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen (3) pöytäkirjassa nro 1 olevan 3 artiklan 1 kohdassa avataan tulliton tariffikiintiö CN-koodeihin 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluvan käsittelemättömän, kokonaan Tunisiassa tuotetun ja sieltä suoraan yhteisöön kuljetetun oliiviöljyn tuonnille.

| (2) | Tšekin, Viron, Kyproksen, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi päätöksellä 2005/720/EY hyväksytyssä pöytäkirjassa olevan 3 artiklan 1 kohdassa säädetään mainitun kiintiön lisäämisestä vuosittain 700 tonnilla 1 päivästä toukokuuta 2004. |
| --- | --- |

(2)

Tšekin, Viron, Kyproksen, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi päätöksellä 2005/720/EY hyväksytyssä pöytäkirjassa olevan 3 artiklan 1 kohdassa säädetään mainitun kiintiön lisäämisestä vuosittain 700 tonnilla 1 päivästä toukokuuta 2004.

| (3) | Päätöksellä 2005/720/EY hyväksytyssä pöytäkirjassa olevassa 9 artiklassa säädetään vuoden 2004 tariffikiintiön lisäämiseksi erillisestä menetelmästä, joka perustuu suhteessa perusmääriin tehtävään laskelmaan. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksellä 2005/720/EY hyväksytyssä pöytäkirjassa olevassa 9 artiklassa säädetään vuoden 2004 tariffikiintiön lisäämiseksi erillisestä menetelmästä, joka perustuu suhteessa perusmääriin tehtävään laskelmaan.

| (4) | Tuontitodistusjärjestelmällä hallinnoitavista tuontitariffikiintiöistä saadun kokemuksen perusteella olisi uudistettava jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat ilmoitukset. |
| --- | --- |

(4)

Tuontitodistusjärjestelmällä hallinnoitavista tuontitariffikiintiöistä saadun kokemuksen perusteella olisi uudistettava jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat ilmoitukset.

| (5) | Sen vuoksi komission asetus (EY) N:o 312/2001 (4) olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi komission asetus (EY) N:o 312/2001 (4) olisi muutettava vastaavasti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat rasvojen hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat rasvojen hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 312/2001 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjassa nro 1 olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun CN-koodeihin 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluvan käsittelemättömän oliiviöljyn, joka on tuotettu kokonaan Tunisiassa ja kuljetettu sieltä suoraan yhteisöön, tuonti yhteisöön sallitaan kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen tullitta 56 700 tonnin tariffikiintiön rajoissa. Tuontitodistukset myönnetään kullekin vuodelle määritellyn kiintiön rajoissa.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjassa nro 1 olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun CN-koodeihin 1509 10 10 ja 1509 10 90 kuuluvan käsittelemättömän oliiviöljyn, joka on tuotettu kokonaan Tunisiassa ja kuljetettu sieltä suoraan yhteisöön, tuonti yhteisöön sallitaan kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen tullitta 56 700 tonnin tariffikiintiön rajoissa. Tuontitodistukset myönnetään kullekin vuodelle määritellyn kiintiön rajoissa.”

| 2) | Lisätään 1 a artikla seuraavasti:
  ”1 a artikla
  Vuodeksi 2005 säädettyä tariffikiintiötä lisätään vuodeksi 2004 lasketulla 467 tonnilla Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosiaatiosta Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Unkarin tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjassa olevan 9 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 1 a artikla seuraavasti:

”1 a artikla

Vuodeksi 2005 säädettyä tariffikiintiötä lisätään vuodeksi 2004 lasketulla 467 tonnilla Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Tunisian tasavallan välisestä assosiaatiosta Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Unkarin tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjassa olevan 9 artiklan mukaisesti.”

| 3) | Lisätään 4 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä sähköisessä muodossa komission jäsenvaltioiden käyttöön toimittamalla lomakkeella.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 4 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä sähköisessä muodossa komission jäsenvaltioiden käyttöön toimittamalla lomakkeella.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 278, 21.10.2005, s. 1.

1

(2)  EYVL 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 865/2004 (EUVL L 161, 30.4.2004, s. 97).

2

(3)  EYVL L 97, 30.3.1998, s. 2.

3

(4)  EYVL L 46, 16.2.2001, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 406/2004 (EUVL L 67, 5.3.2004, s. 10).

4

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1722/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

asuntopalvelujen arvioimista koskevista periaatteista markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 (1) (”BKTL-asetus”) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/597/EY, Euratom (2) 2 artiklan 7 kohdassa säädetään, että bruttokansantulon (BKTL:n) on katsottava vastaavan markkinahintaista bruttokansantuotetta (BKT:tä), sellaisena kuin komissio on sen laskenut Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti. Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995 (EKT-95), joka korvaa kaksi aiempaa järjestelmää vuosilta 1970 ja 1979, on perustettu Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2223/96 (3), ja se on kyseisen asetuksen liitteenä. ESA-95:ssä on korvattu BKT (GNP – gross national product) BKTL:llä (GNI – gross national income) omia varoja koskevana perusteena varainhoitovuodesta 2002 lähtien. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/597/EY, Euratom (2) 2 artiklan 7 kohdassa säädetään, että bruttokansantulon (BKTL:n) on katsottava vastaavan markkinahintaista bruttokansantuotetta (BKT:tä), sellaisena kuin komissio on sen laskenut Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti. Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995 (EKT-95), joka korvaa kaksi aiempaa järjestelmää vuosilta 1970 ja 1979, on perustettu Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2223/96 (3), ja se on kyseisen asetuksen liitteenä. ESA-95:ssä on korvattu BKT (GNP – gross national product) BKTL:llä (GNI – gross national income) omia varoja koskevana perusteena varainhoitovuodesta 2002 lähtien.

| (2) | Markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom (4) 1 artiklan soveltamiseksi asuntopalvelujen arvioimista koskevat periaatteet määritellään komission päätöksessä 95/309/ETY, Euratom (5). Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 1 artiklan soveltamiseksi nyt olisi vahvistettava vastaavat periaatteet bruttokansantulon osalta. |
| --- | --- |

(2)

Markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom (4) 1 artiklan soveltamiseksi asuntopalvelujen arvioimista koskevat periaatteet määritellään komission päätöksessä 95/309/ETY, Euratom (5). Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 1 artiklan soveltamiseksi nyt olisi vahvistettava vastaavat periaatteet bruttokansantulon osalta.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksella (EY, Euratom) N:o 1287/2003 perustetun BKTL-komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksella (EY, Euratom) N:o 1287/2003 perustetun BKTL-komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi asuntopalvelujen arvioimisessa sovelletaan tässä asetuksessa vahvistettuja periaatteita.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on käytettävä todellisiin vuokriin perustuvaa ositusmenetelmää asuntopalvelujen tuotoksen muodostamiseksi.

Jäsenvaltioiden on käytettävä taulukkoanalyyseja tai tilastollisia menetelmiä merkityksellisten ositusperusteiden johtamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on käytettävä laskennallisten vuokrien muodostamiseksi kaikista yksityisesti omistettuja kalustamattomia asuntoja koskevista sopimuksista aiheutuvia todellisia vuokria.

Myös kalustettuja asuntoja koskevia vuokria voidaan käyttää, jos niistä vähennetään huonekalujen käyttömaksu.

Maissa, joissa yksityisten vuokra-asuntojen määrä on pieni, voidaan poikkeuksellisesti käyttää asianmukaisesti korotettuja julkisen sektorin vuokria laajentamaan laskennallisten vuokrien perustaa.

3 artikla

1.   Perustelluissa poikkeustapauksissa jäsenvaltiot voivat käyttää muita puolueettomia menetelmiä, kuten käyttäjäkustannusmenetelmää.

Omistusasuntojen tuotoksen muodostamiseksi ei vaadita mitään perusteluja käyttäjäkustannusmenetelmän käytölle, edellyttäen että kumpikin seuraavista ehdoista täyttyy:

| a) | yksityisten vuokra-asuntojen osuuden on oltava alle 10 prosenttia asuntokannasta; ja |
| --- | --- |

a)

yksityisten vuokra-asuntojen osuuden on oltava alle 10 prosenttia asuntokannasta; ja

| b) | yksityisten ja muiden vuokrien välisen eron on oltava yli kolminkertainen. |
| --- | --- |

b)

yksityisten ja muiden vuokrien välisen eron on oltava yli kolminkertainen.

2.   BKTL-komitea tarkastelee käyttäjäkustannusmenetelmän toimivuutta kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen antamispäivästä.

4 artikla

Jäsenvaltioiden, jotka käyttävät perusvuoteen perustuvaa lähestymistapaa, on ekstrapoloitava tietyn perusvuoden luku käyttämällä asianmukaisia määrä-, hinta- ja laatuosoittimia.

5 artikla

Asuntopalveluihin liittyvän tuotoksen, välituotekäytön ja ulkomaiden kanssa tapahtuvien taloustoimien arviointia koskevat tarkemmat periaatteet esitetään liitteessä.

6 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1.

1

(2)  EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42.

2

(3)  EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1267/2003 (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 1).

3

(4)  EYVL L 49, 21.2.1989, s. 26. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EYVL L 186, 5.8.1995, s. 59.

5

---

LIITE

Seuraavien kohtien tarkoituksena on selventää asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi asuntopalveluihin liittyvän tuotoksen, välituotekäytön ja ulkomaiden kanssa tapahtuvien taloustoimien arviointia koskevia tarkempia periaatteita.

1.   ASUNTOPALVELUJEN TUOTOS

1.1   Perusmenetelmät

Kansantalouden tilinpidossa asuntopalvelujen tuotos käsittää vuokra-asuntojen tuottamien palvelujen lisäksi myös omistusasuntojen tuottamat palvelut. Asuntopalvelujen tuotoksen arvioimisen osalta Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT-95) 3.64 kohdassa todetaan, että ”omistusasuntopalvelujen tuotos pitäisi arvottaa sen arvioidun vuokra-arvon (1) mukaan, jonka vuokralainen joutuisi maksamaan samasta asunnosta ottaen huomioon sellaiset tekijät kuin sijainti, lähipalvelut ym. sekä itse asunnon koko ja laatu”. Periaatteessa käytössä on monia menetelmiä, joilla voidaan arvioida omistusasuntojen tuottamien palvelujen arvo:

| — | Todellisiin vuokriin perustuva ositusmenetelmä, jossa yhdistetään useisiin ositteisiin jaettua asuntokantaa koskevat tiedot ja kussakin ositteessa maksettuja todellisia vuokria koskevat tiedot. |
| --- | --- |

—

Todellisiin vuokriin perustuva ositusmenetelmä, jossa yhdistetään useisiin ositteisiin jaettua asuntokantaa koskevat tiedot ja kussakin ositteessa maksettuja todellisia vuokria koskevat tiedot.

| — | Käyttäjäkustannusmenetelmä, jossa tehdään erillisiä arvioita välituotekäytöstä, kiinteän pääoman käytöstä, muista tuotannon veroista, joista on vähennetty tukipalkkiot, ja nettotoimintaylijäämästä. Asuntopalvelujen tuotos on näiden tekijöiden summa. |
| --- | --- |

—

Käyttäjäkustannusmenetelmä, jossa tehdään erillisiä arvioita välituotekäytöstä, kiinteän pääoman käytöstä, muista tuotannon veroista, joista on vähennetty tukipalkkiot, ja nettotoimintaylijäämästä. Asuntopalvelujen tuotos on näiden tekijöiden summa.

| — | Itsearviointimenetelmä, jossa omistusasunnossa asuvia henkilöitä pyydetään arvioimaan asuntonsa mahdollinen vuokra. |
| --- | --- |

—

Itsearviointimenetelmä, jossa omistusasunnossa asuvia henkilöitä pyydetään arvioimaan asuntonsa mahdollinen vuokra.

| — | Hallinnollinen arviointimenetelmä, jossa mahdollisen vuokran määrittävät kolmannet tahot, esimerkiksi valtio verotustarkoituksiin. |
| --- | --- |

—

Hallinnollinen arviointimenetelmä, jossa mahdollisen vuokran määrittävät kolmannet tahot, esimerkiksi valtio verotustarkoituksiin.

Suositeltavin on todellisiin vuokriin perustuva ositusmenetelmä. Sitä voidaan käyttää myös arvioitaessa kaikkien todellisten vuokrien arvoa tekemällä otos todellisista vuokrista sekä arvioitaessa asuntopalvelujen arvoa asunnoista, jotka on vuokrattu nollavuokralla tai alhaisella vuokralla (ks. tarkemmin kohta 1.4.1).

Käyttäjäkustannusmenetelmää olisi sovellettava vain tietyin edellytyksin ja vain niihin asuntokannan ositteisiin, joiden todellisista vuokrista ei ole tietoja tai jotka eivät ole tilastollisesti luotettavia.

Itsearviointimenetelmää ei pitäisi käyttää, koska sillä on varsin subjektiivinen vaikutus arviointiin, mikä johtaa merkittävään epävarmuuteen tuloksissa.

Hallinnollinen arviointimenetelmä, erityisesti verotukseen liittyen, saattaa johtaa harhaisiin tuloksiin. Objektiivisista arviointimenetelmistä saatetaan kuitenkin toisinaan saada tuloksia joidenkin ositteiden osalta. On hyväksyttävää käyttää näitä tuloksia, jos menetelmän objektiivisuus ja tulosten vertailtavuus voidaan osoittaa.

Ositusmenetelmässä käytetään vuokrattujen asuntojen todellisista vuokrista saatuja tietoja, jotta saadaan arvio koko asuntokannan vuokra-arvosta. Tämä voidaan tulkita hinta kertaa määrä -lähestymistapaan perustuvaksi bruttoutusmenettelyksi. Asuntokannan ositus on välttämätön, jotta saadaan luotettava arvio ja jotta suhteelliset hintaerot voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Ositekohtaisia keskimääräisiä todellisia vuokria sovelletaan sitten kyseisen ositteen kaikkiin asuntoihin. Jos käytettävissä olevat tiedot ovat peräisin otostutkimuksista, bruttoutusmenetelmä koskee sekä osaa vuokratuista asunnoista että kaikkia omistusasuntoja. Yksityiskohtainen menettely ositekohtaisen vuokran määrittämiseksi tehdään yleensä perusvuodelle, ja tämä tulos ekstrapoloidaan juoksevasti vuosittain.

Ositusmenetelmässä omistusasuntoihin sovellettava vuokra määritellään yksityiseksi vuokraksi, joka maksetaan oikeudesta käyttää kalustamatonta asuntoa. Laskennallisten vuokrien määrittämiseksi olisi käytettävä kaikkia yksityisesti omistettuja kalustamattomia asuntoja koskevista sopimuksista aiheutuvia vuokria. Mukaan olisi otettava myös valtion sääntelyn vuoksi alhaiset yksityiset vuokrat.

Jos tiedonlähteenä on vuokralainen, voi olla välttämätöntä korjata havainnoitua vuokraa lisäämällä siihen mahdollinen vuokra-avustus, joka on maksettu suoraan vuokraisännälle. Jos edellä määritettyjen havainnoitujen vuokrien otos ei ole riittävän suuri, myös kalustettujen asuntojen havainnoituja vuokria voidaan käyttää laskennallisiin tarkoituksiin, edellyttäen että niihin on tehty huonekaluja koskeva mukautus. Poikkeuksellisesti voidaan käyttää myös julkisesti omistettujen asuntojen korotettuja vuokria. Sukulaisille tai työntekijöille vuokrattujen asuntojen alhaisia vuokria ei pitäisi käyttää (ks. tarkemmin kohdat 1.2.3 ja 1.4.1).

Ositusmenetelmää voidaan käyttää myös kaikkien vuokrattujen asuntojen bruttoutusta varten. Edellä kuvattua laskennallista keskimääräistä vuokraa ei ehkä voida soveltaa vuokramarkkinoiden kaikkiin segmentteihin. Esimerkiksi kalustettujen asuntojen pienennetyt vuokrat tai julkisesti omistettujen asuntojen korotetut vuokrat eivät ehkä ole asianmukaisia vastaavien todella vuokrattujen asuntojen vuokriin verrattuina. Todella vuokrattujen kalustettujen tai sosiaalisin perustein vuokrattavien asuntojen erilliset ositteet yhdistettynä asianmukaisiin keskimääräisiin vuokriin voisivat ratkaista ongelman.

Periaatteessa vuokraan ei pitäisi sisältyä esimerkiksi lämmitys-, vesi- tai sähkömaksuja. Jos tietolähteet eivät mahdollista tätä, johdonmukaisuus vuokran ja välituotekäytön välillä on varmistettava (ks. tarkemmin kohta 2).

Jos joidenkin omistusasuntojen ositteiden osalta ei ole käytössä edustavaa todellista vuokraa, tämä voidaan useimmiten ratkaista soveltamalla ekstrapolointia tai regressioanalyysiä.

Vaihtoehtona standardiositusmenetelmälle, jossa ekstrapoloidaan keskimääräiset vuokrat ositetta kohti, voidaan käyttää hedonisia regressiomenetelmiä. Lyhyesti sanottuna näissä menetelmissä käytetään vuokra-asuntoja koskevia ositetietoja kunkin asunnon eri ominaisuuksien (koko, sijainti, parveke jne.) hinnan määrittämiseksi. Tuotos saadaan kertomalla kukin ominaisuus (edustavan otoksen) asuntokannassa kyseisen ominaisuuden hedonisella hinnalla. Regressiomenetelmät mahdollistavat useampien muuttujien huomioon ottamisen, ja ne voivat olla erityisen toimivia, jos joidenkin ositteiden osalta ei ole havainnoituja vuokria.

Tämä ei tietenkään ratkaise ongelmia ääritilanteessa, jossa kaikki asunnot ovat omistusasuntoja, tai jos kehittyneet vuokramarkkinat puuttuvat. Tällaisissa tapauksissa olisi puolueettomana arviointikeinona käytettävä käyttäjäkustannusmenetelmää. Sitä olisi kuitenkin sovellettava vain omistusasuntoihin.

Käyttäjäkustannusmenetelmä

Käyttäjäkustannusmenetelmää olisi käytettävä vain, kun todellisiin vuokriin perustuvaa ositusmenetelmää ei voida käyttää sen vuoksi, että vuokramarkkinat eivät ole edustavat.

Yleisesti tilannetta pidetään tällaisena, kun molemmat seuraavat ehdot täyttyvät samanaikaisesti: 1) yksityisesti vuokrattujen asuntojen osuus on alle 10 prosenttia asuntojen kokonaismäärästä; ja 2) yksityisten ja muutoin maksettujen vuokrien välinen ero on yli kolminkertainen. Vaikka molemmat ehdot täyttyisivätkin, maa voi silti valita ositusmenetelmän käytön, jos tulosten laatu on riittävä. Jos vain toinen ehto täyttyy, ositusmenetelmää olisi käytettävä, paitsi jos voidaan osoittaa, että käyttäjäkustannusmenetelmästä saadaan vertailukelpoisempia tuloksia.

Käyttäjäkustannusmenetelmässä asuntopalvelujen tuotos on välituotekäytön, kiinteän pääoman käytön, muiden tuotannon verojen, joista on vähennetty tukipalkkiot, ja nettotoimintaylijäämän summa. Omistusasunnoissa työvoiman käyttöä ei kirjata omistajan tekemästä työstä (2). Kokemusten mukaan kiinteän pääoman käyttö ja nettotoimintaylijäämä ovat suurimmat, ja niistä kumpikin edustaa 30–40:ää prosenttia tuotoksesta.

Kiinteän pääoman käyttö olisi laskettava investointikertymämenetelmän (PIM) tai muun hyväksytyn menetelmän perusteella. Käytössä olisi oltava erillinen arvio omistusasuntoina olevista asuinrakennuksista.

Nettotoimintaylijäämä olisi mitattava soveltamalla kiinteää 2,5 prosentin todellista vuosituottoa omistusasuntokannan nettoarvoon nykyisillä hinnoilla (jälleenhankintahinnat). 2,5 prosentin todellista vuosituottoa sovelletaan asuntokannan käypähintaiseen arvoon, koska asuntojen nykyarvon kohoaminen on otettu huomioon jo investointikertymämenetelmässä. Samaa vuosituottoa olisi sovellettava sen maan käypähintaiseen arvoon, jolla omistusasunnot sijaitsevat.

Maan käypähintainen arvo saattaa olla vaikea arvioida vuosittain. Maan arvon suhde rakennusten arvoon eri ositteissa voidaan johtaa uusien talojen ja niihin liittyvän maan kustannusten analyysistä.

BKTL-komitean olisi tarkasteltava käyttäjäkustannusmenetelmän edellä esitettyä yksityiskohtaa jäsenvaltioiden saamien kokemusten perusteella kolmen vuoden kuluessa tämän komission asetuksen antamispäivästä.

Periaate 1:

Asuntopalvelujen tuotoksen muodostamiseksi jäsenvaltioiden on käytettävä todellisiin vuokriin perustuvaa ositusmenetelmää joko ekstrapoloimalla suoraan tai ekonometrisen regression avulla. Omistusasuntojen tapauksessa tämä tarkoittaa vastaavien vuokrattujen asuntojen todellisen vuokran käyttämistä. Perustelluissa poikkeustapauksissa, jos todellisia vuokria ei ole käytettävissä tai ne ovat tilastollisesti epäluotettavia, voidaan käyttää muita puolueettomia menetelmiä, kuten käyttäjäkustannusmenetelmää. Muita lisäperusteluja ei vaadita omistusasuntojen tuotoksen laskemiseksi käyttäjäkustannusmenetelmällä, edellyttäen että seuraavat ehdot täyttyvät samanaikaisesti: yksityisesti vuokrattujen asuntojen osuus on alle 10 prosenttia asuntokannasta ja yksityisten ja muutoin maksettujen vuokrien välinen ero on yli kolminkertainen.

1.2   Asuntokannan ositus

1.2.1   Vuokratasoon vaikuttavat tekijät

Ensimmäinen muuttujajoukko, joka vaikuttaa vuokrien tasoon, koskee asunnon ja rakennuksen ominaisuuksia. Ensinnäkin asunnon koko on tärkeä, niin pinta-alalla kuin huoneiden lukumäärällä mitattuna. Mitä isompi asunto, sitä korkeampi on vuokra. Toisaalta neliömetrivuokra yleensä laskee asunnon koon kasvaessa. Joissakin asunto-ositteissa (esim. huoneistot suurissa kaupungeissa) voi kuitenkin olla U:n muotoinen suhde asunnon neliömetrihinnan ja koon välillä. Toinen tärkeä tekijä koskee asunnon mukavuuksia. Näihin voi kuulua sellaisia muuttujia kuin kylpyhuone, parveke/terassi, erityinen lattiapäällyste tai seinämateriaali, avotakka, keskuslämmitys, ilmastointi, erityisikkunalasit tai muut äänen- tai lämmöneristystoimenpiteet; myös asunnon pohjapiirroksella on merkitystä. Vaikutusta voi olla myös tietyillä rakennuksen varusteilla, kuten autotallilla, hissillä, uima-altaalla, (katto)puutarhalla tai asunnon sijainnilla rakennuksessa. Lisäksi rakennuksen tyyppi (omakotitalo, paritalo, huoneisto), arkkitehtuuri, ikä tai asuntojen lukumäärä rakennuksessa voivat vaikuttaa vuokraan.

Toinen muuttujajoukko liittyy ympäristötekijöihin. Tunnettu tekijä on kaupungissa ja syrjäisessä paikassa sijaitsevien vastaavanlaisten asuntojen vuokrien ero. Myöskään etäisyyttä asutuskeskukseen tai maisematyyppiä (tasainen maa, vuoristoinen) ei voida jättää huomiotta. Lisäksi naapurustotekijät, kuten näköala, lähellä olevat viheralueet, liikennepalvelut ja helppokulkuisuus, kaupat ja koulut tai kaupunginosan maine ja turvallisuus yleensä vaikuttavat todelliseen vuokraan.

Yhden muuttujajoukon voidaan katsoa muodostuvan sosioekonomisista tekijöistä. Useimmissa maissa vuokriin vaikuttaa esimerkiksi yleinen julkinen sääntely, kuten vuokrasäännöstely tai asumistuet. Lisäksi vuokrasopimuksen tekemisestä kulunut aika, sopimustyyppi (tilapäinen, jatkuva), asukkaiden lukumäärä asuntoa kohti (yhteisasunto), omistaja (julkinen, asuntoyhteisö, yksityinen, työnantaja) tai vuokraisännän vuokrakäytäntö voivat vaikuttaa vuokriin.

Luonnollisesti lukuisat muutkin muuttujat voivat vaikuttaa vuokriin, mutta kaikkien edellä mainittujen tietojen kerääminen voisi johtaa ylipitkiin kyselylomakkeisiin. Tämän vuoksi voidaan harkita pääoma-arvojen käyttämistä ositustarkoituksiin. Asunnon pääoma-arvon käyttäminen perustuu siihen, että se kuvastaa kaikkia asunnon tärkeitä ominaisuuksia. Pääoma-arvoa pidetään siten implisiittisenä ositustekijänä. Pääoma-arvon ja todellisen vuokran välisen suhteen käyttämistä voidaan pitää käyttökelpoisena lähestymistapana erityisesti niissä maissa, joissa vuokra-asunnot muodostavat vain vähäisen osan asuntokannasta. Jos suhde olisi vakaa, tällainen menetelmä mahdollistaisi sen, että voitaisiin määrittää niiden asuntojen vuokra-arvo, joita esiintyy ainoastaan omistusasuntosektorilla. Pääoma-arvot eivät myöskään sulje pois mahdollisuutta käyttää fyysisiä ositusperusteita, vaan ne voidaan yhdistää. Tässä tilanteessa pääoma-arvojen oletetaan heijastavan puuttuvia fyysisiä ositusperusteita. Joka tapauksessa vuokrien laskennassa käytettävien pääoma-arvojen on perustuttava puolueettomaan ajantasaiselle viitevuodelle tehtyyn arviointiin.

Käytännössä ositus vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen sekä ositteiden lukumäärän että niiden määrittelemiseen käytettyjen täsmällisten perusteiden osalta. Vaikka tämä ensi näkemältä saattaa ihmetyttää, olisi korostettava sitä, että tiettyjä perusperusteita, kuten asunnon kokoa ja sen (maantieteellistä) sijaintia, käytetään lähes kaikkialla. Lisäksi muiden ominaisuuksien soveltavuus vaihtelee maittain, ja jäsenvaltiot itse voivat parhaiten määrätä merkitykselliset perusteet.

Periaate 2:

Jäsenvaltioiden on käytettävä ositustarkoituksiin asuntojen tärkeitä ominaisuuksia. Ne voivat liittyä asunnon ja rakennuksen ominaisuuksiin, ympäristötekijöihin tai sosioekonomisiin tekijöihin. Myös ajan tasalla olevien pääoma-arvojen käyttö ositustarkoituksiin on hyväksyttävää, jos ne perustuvat puolueettomaan arviointiin.

1.2.2   Ositusperusteiden valinta

Kun tiedetään asunnon vuokraan vaikuttavat eri tekijät, ensimmäisenä tehtävänä on tutkia niitä muuttujia, joilla on suuri vaikutus. Eräs keino tärkeiden muuttujien havainnoimiseksi on tehdä käytettävissä olevasta tilastoaineistosta taulukkoanalyysi. Puolueettoman arviointimitan saamiseksi todellisten vuokrien varianssi ositteen sisällä näyttää olevan hyödyllinen. Tämä kannustaa osituksen mahdollisiin parannuksiin, koska siinä valitaan sellaisia ositteita, joissa vähennetään ositteen sisäinen varianssi mahdollisimman pieneksi. Tämän vuoksi on suositeltavaa laskea ositekohtainen varianssi ainakin tapauksissa, joissa ositus vaikuttaa sekä todellisten että laskennallisten vuokrien tasoon.

Kehittyneemmän lähestymistavan muodostavat kehittyneet tilastolliset menetelmät, kuten (monimuuttuja)regressioanalyysi. Tämän menetelmän avulla voidaan arvioida yksittäisten muuttujien vaikutusta niin, että vuokrien vaihtelun voidaan osoittaa johtuvan tietyistä ominaisuuksista. Muuttujan selityskykyä voidaan lyhyesti sanottuna mitata korrelaatiokertoimen avulla. Sivutuotteenaan se mahdollistaa ominaisuuksien asettamisen tärkeysjärjestykseen. Tämä auttaa määrittämään sen, missä ositusta pitäisi täsmentää. Tärkeimpien muuttujien yhdistäminen monimuuttujaregressioanalyysia käyttämällä osoittaa niiden kokonaisselitysvoiman. Kehittyneiden tilastomenetelmien käyttämistä tärkeiden muuttujien valinnassa pidetään tehokkaana tapana ositella asuntokanta. Lisäksi regressioanalyysia voidaan käyttää suoraan vuokrien arviointiin, esimerkiksi hedonisten menetelmien muodossa. Tätä menetelmää voidaan käyttää myös keskimääräisen vuokran arvioimiseksi ositteissa, joissa vuokrasektorilla ei ole vastaavia havaintoja (tyhjä osite).

Ositusperusteiden valitsemisesta kehittyneiden tilastollisten menetelmien avulla on lisäksi se etu, että tällöin ei kaikille maille tarvitse määrätä yhtenäisiä perusteita. Vertailukelpoisten tulosten saamiseksi riittää, että asetetaan kunkin maan tärkeimmät perusteet järjestykseen ja määrätään vaadittava kokonaisselityskyky. Tällainen regressioanalyysi riippuu ilmeisesti suuresti käytettävissä olevasta tilastoaineistosta. Tämä voi kuitenkin kannustaa parannuksiin tulevaisuudessa silloinkin, kun tilastotietoja on käytettävissä rajoitetusti.

Kun otetaan huomioon, että tiedot vuokriin vaikuttavista eri muuttujista riippuvat lähinnä perustilastojen kehityksestä, mahdollisuudet käyttää kehittyneitä tilastollisia menetelmiä saattavat tällä hetkellä olla rajalliset. Tämän vuoksi suositellaan standardimenetelmää, eli jäsenvaltioiden on käytettävä kaikkia taulukkoanalyyseistä saatavia merkityksellisiä perusteita. Asuntokannan ositukseen on käytettävä vähintään kokoa, sijaintia ja vähintään yhtä muuta asunnon tärkeätä ominaisuutta, ja tämän osituksen on tuotettava vähintään 30 solua. Asuntokannan jaon on oltava mielekäs ja edustettava koko asuntokantaa. Kehittynyttä tilastollista menetelmää voidaan käyttää määrittämään ositteiden valinnassa käytettävä(t) tärkeä(t) selittävä(t) muuttuja(t).

Käytännössä jäsenvaltio voi kuitenkin haluta käyttää pienempää muuttujajoukkoa tai muita kuin standardimenetelmässä määrättyjä muuttujia. Tämä on hyväksyttävää, kunhan (monimuuttuja)regressioanalyysi osoittaa, että on saatu hyväksyttävä selitystaso. Vertailukelpoisten tulosten varmistamiseksi suositellaan kynnysarvoksi vähintään 70 prosentin korrelaatiokerrointa. Tämä kynnysarvo on hyväksyttävä suuren otoksen yhteydessä, kun nollavuokrat ja halvat vuokrat sekä poikkeavat havainnot on poistettu.

Periaate 3:

Jäsenvaltioiden on käytettävä taulukkoanalyyseja tai tilastollisia menetelmiä merkityksellisten ositusperusteiden johtamiseksi. On käytettävä vähintään kokoa, sijaintia ja ainakin yhtä muuta asunnon tärkeätä ominaisuutta. On tuotettava vähintään 30 solua ja eriteltävä vähintään kolme koko-ositetta ja kaksi sijaintiositetta. Pienemmän muuttujajoukon tai muiden muuttujien käyttäminen on hyväksyttävää, jos ennakolta on osoitettu, että (monen muuttujan) korrelaatiokerroin on vähintään 70 prosenttia.

1.2.3   Todelliset ja laskennalliset vuokrat

Laskennalliset vuokrat määritetään havainnoitujen todellisten vuokrien perusteella. Laskennallisia tarkoituksia varten vuokra määritellään hinnaksi, joka maksetaan kalustamattoman asunnon käyttöoikeudesta. Havainnoituja vuokria on ehkä mukautettava, jotta ne vastaisivat tätä määritelmää.

Lämmitys-, vesi-, sähkö- ym. maksut on jätettävä pois vuokrasta, vaikka joskus niiden erottaminen voi käytännössä olla vaikeata. Asuntopalvelujen tuotos on arvotettava perushintaan, jotta se vastaisi EKT:n arvotussääntöjä.

Havainnoitujen vuokrien osalta tärkeämpiä ovat todennäköisesti tietyt julkiset tuet. Esimerkiksi tietty kotitalous on kuluttajana oikeutettu yleiseen julkisyhteisöjen tulonsiirtoon (esim. asumistukeen), jota kuitenkin hallinnollisista syistä maksetaan suoraan vuokraisännälle. Havainnoitu vuokra voi vaihdella tietolähteen mukaan. Jos tiedonlähteenä on vuokralainen, voi olla tarpeen korjata havainnoitua vuokraa lisäämällä siihen saatu vuokra-avustus.

Todellisten vuokrien käyttäminen laskennallisten vuokrien arviointiin edellyttää lisäksi lukuisten sellaisten peruskysymysten selventämistä, jotka vaikuttavat tietojen yhdenmukaistamiseen. Ensinnäkin olisi pohdittava, olisiko arviointiin käytettävä kaikkia todellisia vuokria vai ainoastaan uusia vuokrasopimuksia. Tarkoituksen mukaan voidaan esittää erilaisia teoreettisia näkökohtia, jotka tukevat sitä, että käytetään todellisia vuokria, jotka maksetaan uusien sopimusten, rakentamisvuonna allekirjoitettujen sopimusten tai keskivertosopimusten perusteella. Jos sovelletaan yleissääntöä, eli käytetään vastaavien asuntojen vuokria, ei näytä olevan hyväksyttävää rajoittaa laskennallisten vuokrien arviointia uusiin vuokrasopimuksiin. Kun otetaan huomioon, että vuokra-asuntojen ryhmässä käytetään keskivertovuokria, samaa olisi sovellettava omistusasuntoihin. Erilainen ratkaisu aiheuttaisi lisäksi todennäköisesti suuria vaikeuksia useissa maissa sovellettaessa ositusmenetelmää. Lyhyesti sanottuna kaikista sopimuksista laskettuja keskimääräisiä todellisia vuokria olisi käytettävä laskennallisten vuokrien laskemisessa. Näin ollen keskimääräisten vuokrien laskemiseen olisi otettava mukaan myös valtion sääntelyn vuoksi alhaiset yksityiset vuokrat.

Toiseksi olisi selvitettävä, voidaanko arviointitarkoituksiin käyttää julkisessa omistuksessa olevien asuntojen vuokria. Kun otetaan huomioon, että omistusasunnot ovat useimmiten yksityisessä omistuksessa, arviointitarkoituksiin olisi käytettävä periaatteessa ainoastaan yksityissektorin todellisia vuokria. Jos yksityisesti omistettujen asuntojen todellisista vuokrista ei kuitenkaan ole käytettävissä tarpeeksi havaintoja, jotka riittäisivät arviointimenettelyn perustaksi, voidaan poikkeuksellisesti käyttää julkisessa omistuksessa olevien asuntojen vuokria, kunhan niitä korotetaan asianmukaisesti niin, että ne toimivat likiarvoina yksityisten markkinoiden vuokrille.

Lisäksi olisi vielä tarkasteltava kysymystä kalustettujen asuntojen vuokrien käyttämisestä laskennallisten vuokrien perustan laajentamiseksi. Periaatteessa omistusasuntojen laskennallisten vuokra-arvon perustana ovat kalustamattomien asuntojen vuokrat. Tämän vuoksi kalustettujen asuntojen vuokria ei voida käyttää suoraan. Niistä olisi vähennettävä kalusteiden käyttömaksu, jotta vältyttäisiin määrittämästä väärää laskennallisen vuokran tasoa.

Periaate 4:

Laskennallisia tarkoituksia varten vuokrana pidetään vuokraa, joka maksetaan kalustamattoman asunnon käyttöoikeudesta. Jos tiedonlähteenä on vuokralainen, voi olla välttämätöntä korjata havainnoitua vuokraa lisäämällä siihen mahdollinen vuokra-avustus, joka on hallinnollisista syistä maksettu suoraan vuokraisännälle. Laskennallisten vuokrien muodostamiseksi käytetään kaikista yksityisesti omistettuja kalustamattomia asuntoja koskevista sopimuksista aiheutuvia todellisia vuokria. Jos tilastollisista syistä on tarpeen, voidaan poikkeuksellisesti käyttää julkisessa omistuksessa olevien asuntojen vuokria, kunhan niitä korotetaan asianmukaisesti niin, että ne toimivat likiarvoina yksityisten markkinoiden vuokrille. Arviointiperustaan voidaan samoin sisällyttää kalustettujen asuntojen vuokrat sen jälkeen, kun kalustettujen ja kalustamattomien asuntojen vuokrien erot on vähennetty.

1.3   Perusvuoden estimaatin tietolähteet ja ekstrapolointimenetelmät

1.3.1   Asuntokanta

Olennainen osa ositusmenetelmän mukaista laskentatapahtumaa ovat tiedot asuntokannasta. Nämä tiedot palvelevat ekstrapolointimenettelyn perusjoukkona. Yleisesti ottaen asuntokanta koostuu kaikista asuntoina käytettävistä rakennuksista tai niiden osista. Lisätietoja annetaan erityisongelmia koskevassa kohdassa. Asuntokannan määrittelyssä käytetään lähteinä pääasiallisesti rakennuslaskentoja, hallinnollisia rakennusrekistereitä tai väestölaskentoja. Tämän jälkeen perusvuoden luku saatetaan ajan tasalle, jotta saadaan kuluvan vuoden arvio.

Perusvuoden asuntokannan määrittelyssä näyttävät rakennuslaskennat olevan ongelmattomin ja täydellisin vaihtoehto, erityisesti silloin, kun ne tehdään yhdessä väestölaskennan kanssa. Hallinnolliset rakennusrekisterit riippuvat suuresti oikeudellisista menettelyistä, mikä saattaa aiheuttaa epävarmuutta siitä, kirjataanko esimerkiksi asuntojen laajennukset, parannukset, muuntamiset toiseen tarkoitukseen ja purkamiset asianmukaisesti. Kotitalouksien väestölaskennassa antamien tietojen käyttäminen asuntokannan perustana voi aiheuttaa ongelmia, koska tuloksissa yleensä arvioidaan määrältään todellista pienemmäksi kakkosasunnot, joissa ei asuta laskentapäivänä.

Periaate 5:

Jäsenvaltioiden on käytettävä perusvuoden asuntokannan muodostamisessa perustana rakennuslaskentaa, väestölaskentaa tai hallinnollista rakennusrekisteriä. Hallinnollisten rakennusrekistereiden ja väestölaskennan käyttö edellyttää niiden tehokasta ja perusteellisesta tarkistusta kattavuuden aikaansaamiseksi, koska rakennuslaskennat ovat tavallisesti täydellisimmät.

1.3.2   Todelliset vuokrat

Laskettaessa asuntopalvelujen tuotosta ositusmenetelmän mukaisesti toinen perustekijä koskee vuokra-asuntojen ryhmässä maksettuja todellisia vuokria. Tiedot perusvuoden todellisista vuokrista saadaan joko laskennasta (esim. väestölaskenta) tai otantatutkimuksesta, kuten kulutustutkimuksesta taikka erityisestä vuokratiedustelusta. Ensimmäisessä tapauksessa todelliset vuokrat katetaan todennäköisesti kokonaisuudessaan, ja laskelmilla on vaikutusta ainoastaan laskennallisten vuokrien tasoon. Otantatutkimuksen tapauksessa laskelmat vaikuttavat sekä todellisten että laskennallisten vuokrien tasoon. Laskenta muodostaa selvästikin laajan perustan luotettavalle tiedolle, mutta myös kulutustutkimuksia pidetään tavallisesti varsin luotettavina, erityisesti perushyödykkeiden osalta. Tämäntyyppisissä tutkimuksissa tiedetään kuitenkin erottelevan kadon olevan yleinen ongelma. Jos asuntoa pidetään enemmän ylellisyystekijänä kuin perustekijänä, tällä ongelmalla olisi ei-toivottu vaikutus vuokrien laskennan tuloksiin, ja sitä olisi tasapainotettava. Toinen kulutustutkimuksen ongelma ainakin joissakin maissa on sen pieni otoskoko, joka voi rajoittaa mahdollisuutta ositella vuokria. Käytettävissä olevia täydentäviä lähteitä olisi joka tapauksessa hyödynnettävä mahdollisimman paljon. Näin voi olla esimerkiksi maissa, joissa suuri osa asunnoista on julkisen valvonnan alaisia ja asunnonvälitystoimistojen on annettava selontekoja. Tulosten parantamiseksi olisi lisäksi jatkuvasti tutkittava vaihtoehtoisia lähteitä, kuten erityisiä vuokratutkimuksia.

Periaate 6:

Jäsenvaltioiden on käytettävä laajimpia ja luotettavimpia lähteitä todellisten ositekohtaisten vuokrien saamiseksi, esimerkiksi väestölaskentaa tai kulutustutkimuksia. Vaihtoehtoisia lähteitä on arvioitava luotettavuuden, kattavuuden ja erityisesti osituksen parantamiseksi.

1.3.3   Perusvuoden tulosten ekstrapolointi

Ainoastaan harvoilla jäsenvaltioilla on jokaista vuotta koskevat tiedot, joita tarvitaan omistusasuntojen tuotoksen laskemiseksi täysin uudelleen joka vuosi. Useimmissa maissa tietyn vuoden tulokset otetaan viitearvoksi, joka saatetaan ajan tasalle kuluvan vuoden lukujen arvioimiseksi indikaattoreiden avulla. Ajan tasalle saattaminen voidaan tehdä käyttämällä yhdistelmäindikaattoria perusvuoden (kokonais)tuotokseen tai ekstrapoloimalla erikseen asuntokanta ja ositekohtainen vuokra. Vaikka yleisesti ottaen voidaan odottaa samanlaisia tuloksia, eroavaisuuksia voivat aiheuttaa rakenteelliset vaihtelut, esimerkiksi vuokrattujen asuntojen ja omistusasuntojen välinen suhde. Erillinen laskenta mahdollistaisi lisäksi tulosten luotettavuuden tarkistukset.

Käytetyistä indikaattoreista määräindeksi on yleensä saatu rakentamisen tuotoksesta. Hintaindikaattori sen sijaan perustuu maksettujen vuokrien hintaindeksiin, joka saadaan kuluttajahintaindeksistä. Tämä voi aiheuttaa vääristymiä niissä tapauksissa, joissa olettamus, että laskennalliset vuokrat seuraavat kokonaissuuntausta, ei ole perusteltua esimerkiksi julkisen vuokrasäännöstelyn vuoksi. Tämän vuoksi näyttää olevan suotavampaa käyttää laskennallisten vuokrien ekstrapolointiin yksityisten vuokra-asuntojen muutosta heijastelevaa hintaindeksiä, kuten perusvuonna. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että hintaindeksissä ei yleensä oteta lukuun laadun muutoksista aiheutuvia hintojen nousuja. Hintaindeksejä on tämän vuoksi täydennettävä parannuksia heijastelevalla laatuindikaattorilla.

Lopuksi näyttää hyödylliseltä supistaa rakenteellisten muutosten vaikutus tuloksiin mahdollisimman vähäiseksi rajoittamalla ekstrapolointikautta. Kun otetaan huomioon asianomaisten perustilastojen jaksottaisuus, näyttää tarkoituksenmukaiselta tehdä asuntokannan tason määrittäminen joka kymmenes vuosi, mikä on tavallinen ajanjakso väestölaskentojen välillä. Hintatekijä (ositekohtainen vuokra) olisi määritettävä vähintään joka viides vuosi, mikä on tavallinen tiheys kulutustutkimuksen tekemiselle.

Periaate 7:

Jos asuntopalvelujen tuotosta ei ole mahdollista arvioida täydellisesti joka vuosi, jäsenvaltiot voivat ekstrapoloida tietyn perusvuoden luvun käyttämällä asianmukaisia määrä-, hinta- ja laatuindikaattoreita. Asuntokannan ja keskimääräisen vuokran ekstrapolointi on tehtävä erikseen kullekin ositteelle. Ekstrapolointimenettelyssä on eriteltävä todellisten ja laskennallisten vuokrien laskeminen. Tarvittaessa ekstrapolointiin käytettyjen ositteiden lukumäärä voi olla pienempi kuin perusvuosilaskennassa käytetty. Omistusasuntojen laskennallisten vuokrien ekstrapoloimiseksi on yleensä käytettävä yksityisiä vuokria kuvastavaa hintaindeksiä. Asuntokannan taso olisi määritettävä vähintään kymmenen vuoden välein ja hintatekijä vähintään viiden vuoden välein, tai vastaavaan laatuun olisi päästävä muita asianmukaisia menetelmiä käyttämällä.

1.4   Erityisongelmat

1.4.1   Vuokrattomat ja halvat asunnot

Kerättäessä tietoja todellisista vuokrista havainnoidaan toisinaan nolla-arvoja tai erittäin pieniä arvoja. Vuokrattomat asunnot aiheuttavat omituisen tilanteen siten, että asuntopalvelu on todella tuotettu mutta ilman (näkyvää) maksua. Tällaisissa tapauksissa näyttää soveltuvalta ratkaisulta korjata havainnoitua todellista nollavuokraa. Vastaava ratkaisu näyttäisi johdonmukaiselta myös halpojen asuntojen tapauksessa.

Julkisyhteisöjen väliintulon lisäksi on muita syitä vuokrattomiin tai halpoihin asuntoihin. Yksi esimerkki on työntekijä, joka asuu työnantajan omistamassa asunnossa alennetulla vuokralla tai nollavuokralla. Tämä voi koskea kaikenlaisia työntekijöitä, mukaan lukien taloudenhoitajat tai vartijat. Tässä tapauksessa todellista vuokraa on korjattava ja todellisen ja normaalin vuokran välistä eroa on pidettävä luontoisetuna (vrt. EKT-95, kohta 4.04–4.06). Toinen mahdollisuus on se, että asuntoja vuokrataan nollavuokralla tai erittäin alhaisella vuokralla sukulaisille tai ystäville. Tässä tapauksessa korjaus voidaan tehdä yksinkertaisesti osittelemalla uudelleen kyseiset asunnot vuokratuista asunnoista omistusasuntojen ryhmään. Samanlainen korjaus näyttää lisäksi aiheelliselta, kun on kyse vuokralaisten kertamaksuista eli kun vuokralainen maksaa vuokrasta ennakkoa tavallista pidemmältä ajanjaksolta.

Periaate 8:

Vuokrattomien ja halpojen asuntojen havainnoitua todellista vuokraa on korjattava niin, että se sisältää täysimääräiset asuntopalvelut. Nollavuokria ja halpoja vuokria ei saa käyttää korjaamattomina laskennallisten vuokrien laskemiseen.

1.4.2   Loma-asunnot

Loma-asunnot käsittävät kaikentyyppiset vapaa-ajan asunnot, kuten lähellä sijaitsevat viikonloppuasunnot, joita käytetään lyhyitä aikoja monta kertaa vuodessa, tai kauempana lomakeskuksissa sijaitsevat loma-asunnot, joita käytetään kerrallaan kauemmin mutta vain muutaman kerran vuodessa. Ensi näkemältä vuokrattujen loma-asuntojen tapaus näyttää ongelmattomalta, koska todellinen maksettu vuokra hyväksytään tuotoksen mittariksi. Jos kerätyt todelliset vuokrat ovat kuukausikohtaisia, ekstrapolaatio vuoden kokonaisarvoon voi kuitenkin johtaa yliarviointeihin, jos mukana ei ole täydentäviä tietoja keskimääräisestä käyttöajasta.

Loma-asuntoina toimivien omistusasuntojen laskennallisten vuokrien laskemiseksi johdonmukaisin lähestymistapa on ositella nämä kiinteistöt ja käyttää todella vuokrattujen vastaavien asuntojen keskimääräisiä vuosivuokria. Vuosivuokra kuvastaa epäsuorasti keskimääräistä käyttöaikaa. Vaikeissa tapauksissa voidaan käyttää korvikemenetelmää eli kerätä tiedot yhden ositteen loma-asunnoista ja soveltaa todella vuokrattujen loma-asuntojen keskimääräisiä vuosivuokria omistusasuntoina oleviin. Kolmanneksi on hyväksyttävää käyttää tavallisten asuntojen täysimääräistä vuosivuokraa samassa sijainnin mukaisessa ositteessa, jos loma-asunnot muodostavat erittäin pienen osan asuntokannasta tai jos niitä ei voida erottaa muista asunnoista. Jopa lomakeskuksissa sijaitsevien asuntojen tapauksessa nämä menettelyt näyttävät järkeviltä, kun otetaan huomioon, että ne ovat aina omistajan käytettävissä ja että hänen ystävänsä tai sukulaisensa myös käyttävät niitä maksutta.

Periaate 9:

Loma-asunnot käsittävät kaikentyyppiset vapaa-ajan asunnot, kuten lähellä sijaitsevat viikonloppuasunnot tai kauempana sijaitsevissa lomakeskuksissa olevat asunnot. Loma-asuntojen tuotoksen arvioimiseksi on suotavinta käyttää vastaavien tilojen keskimääräisiä vuosivuokria. Vuosivuokra kuvastaa epäsuorasti keskimääräistä käyttöaikaa. Vaikka ositus näyttäisi toivottavalta, loma-asunnot voidaan ryhmittää yhteen ositteeseen. Jos asuntokannasta ainoastaan hyvin pieni osa on loma-asuntoja, voidaan käyttää samaan sijainnin mukaiseen ositteeseen kuuluvien tavallisten asuntojen täysimääräisiä vuosivuokria. Niissä perustelluissa poikkeustapauksissa, joissa tietyn loma-asunto-ositteen todellisia vuokria ei ole käytettävissä tai ne ovat tilastollisesti epäluotettavia, voidaan käyttää muita objektiivisia menetelmiä, kuten käyttäjäkustannusmenetelmää.

1.4.3   Lomaosakeasunnot

Lomaosakeasunnoissa kiinteistönvälittäjä myy oikeuden asua sovittu ajanjakso vuodessa tietyssä matkailualueella sijaitsevassa asunnossa ja pitää huolta tämän kiinteistön hoidosta. Oikeus taataan todistuksella, joka annetaan alkumaksun jälkeen. Tällä todistuksella voidaan käydä kauppaa käypiin hintoihin. Määräajoin aiheutuu lisäksi maksuja hoitokustannusten kattamiseksi.

Tämän vuoksi alkumaksua olisi pidettävä sijoituksena, koska annettu todistus muistuttaa osaketta. Tätä tukee se seikka, että ainakin yhden jäsenvaltion lain mukaan ostaja hankkii oikeuden kiinteään omaisuuteen. Tämän vuoksi näyttäisi hyödylliseltä sisällyttää alkumaksu aineettomiin varoihin kansantalouden tilinpidossa. Lisäksi näyttäisi olevan johdonmukaista pitää vuokratonta majoituspalvelua kiinteistönvälittäjän luontoissuorituksena maksamana osinkona.

Perimmäinen ongelma on, että lomaosakeasunto tuottaa todellisen palvelun, jota ei ole sisällytetty talouden tuotokseen. Johdonmukaisesti ajateltuna tämä vaatii korjausta. Ensinnäkin ehdotus hyväksyä määräaikaiset maksut likiarvona tarkoittaa epäsuorasti sitä, että majoituspalvelua varten ei tehdä korjausta, sillä määräaikainen maksu käsittää eri palvelun, nimittäin hoitokustannukset. Toinen teoreettinen mahdollisuus olisi pitää alkumaksua tuotetun palvelun etumaksuna ja jakaa se eri käyttöaikojen osalle. Tämän mallin käytännön toteuttamiseen liittyy tilasto-ongelmien lisäksi oikeudellinen ristiriita, sillä se tulkitaan epäsuorasti palvelun ostamiseksi eikä omaisuuden hankkimiseksi.

On myös mahdollista johtaa likiarvo vastaavien majoituspalvelujen (joissa asukas huolehtii itse ruokailustaan) todellisista vuosivuokrista. Tätä ratkaisua tukee se, että lomaosakkeet sijaitsevat matkailualueilla ja ovat varsinaisten vuokrattujen loma-asuntojen yhteydessä. Vaikeissa tapauksissa kaksi muuta loma-asunnoille ehdotettua menetelmää voidaan hyväksyä myös lomaosakekiinteistöille. Laskennallisen vuokran olisi oltava nettoperusteinen, jottei määräaikaisen maksun käsittämiä menoja lasketa kahteen kertaan.

Periaate 10:

Lomaosakeasuntoihin on sovellettava samoja menettelyjä kuin loma-asuntoihin.

1.4.4   Alivuokralaiset

Monissa maissa suuri joukko opiskelijoita asuu alivuokralaisina. Tämä koskee usein muitakin nuoria ihmisiä tai niitä, jotka tekevät työtä, jonka vuoksi he joutuvat olemaan poissa kotoa. Jos huone on osa vuokrattua asuntoa, eli alivuokralle annettu, ei näytä aiheutuvan mitään suurempia ongelmia. Alivuokralaishuoneen vuokraa voidaan pitää osuutena todelliseen päävuokraan eli kotitalouksien välisenä siirtona. Jos huone on kuitenkin osa omistusasuntoa, vuokra laskettaisiin kahteen kertaan, jos tuotantoon sisällytettäisiin sekä alivuokralaisen maksama vuokra että laskennallinen vuokra kokonaisuudessaan. Todennäköisesti oikea ratkaisu olisi ottaa huomioon alivuokralaisen maksama todellinen vuokra hänen asunnostaan käyttämänsä prosentuaalisen osuuden mukaan ja arvioida muun asunnon vuokra. Tätä voi kuitenkin olla käytännössä vaikea toteuttaa. Tämän sijasta vuokraa voitaisiin pitää siirtona, joka käsittää asunnon kustannusten jakamisen. Tämä vastaisi ensimmäistä tapausta, jos varsinaista alivuokralaishuoneen vuokraa pidetään osuutena laskennalliseen päävuokraan. Tämän käsittelyn vuoksi on tehtävä korjaus, jos kotitaloudet on jaettu ryhmiin.

Lisäksi olisi pohdittava, miten olisi käsiteltävä useiden huoneiden alivuokralle antamista. Tässä tapauksessa ehdotetaan, että ilmaisua alivuokralainen käytetään ainoastaan silloin, kun myös omistaja tai päävuokralainen itse asuu asunnossa. Muutoin alivuokralle antamista olisi pidettävä erillisenä taloudellisena toimintana (asuntopalvelu tai täysihoitola).

Periaate 11:

Asunnon alivuokralaishuoneista maksettuja vuokria on pidettävä osuutena päävuokraan, jos myös omistaja tai päävuokralainen asuu asunnossa.

1.4.5   Tyhjät asunnot

Ensinnäkin vuokrattu asunto katsotaan aina asutuksi, vaikka vuokralainen asuisi muualla. Toiseksi loma-asunnoille ja lomaosakkeille sovitun yleisen ratkaisun mukaisesti vuosivuokra heijastaa implisiittisesti keskimääräistä käyttöaikaa. Tyhjien asuntojen ongelma rajoittuu tämän vuosi vuokraamattomiin asuntoihin, joita omistaja ei käytä eli jotka voidaan myydä tai vuokrata. Tällaisissa tapauksissa ei tuoteta asuntopalvelua, joten asunnosta olisi merkittävä nollavuokra.

Tarvittavat tiedot sen määrittämiseksi, onko vuokraamaton kiinteistö tyhjillään vai ei, voivat perustua omistajan tai naapureiden ilmoitukseen. Tällaisten tietojen puuttuessa kalusteiden olemassaoloa voidaan pitää merkkinä siitä, että kiinteistö on asuttu. Kalustamattomat asunnot voidaan sitä vastoin katsoa tyhjiksi, koska on vaikea ajatella niillä tuotettavan asuntopalveluja. Tyhjiin asuntoihin olisi myös sisällyttävä asunnot, jotka on otettu haltuun maksujen laiminlyöntien vuoksi tai jotka ovat tyhjillään lyhyen aikaa, koska asunnonvälittäjä ei välittömästi löydä uutta vuokralaista. Rajatapaus on tyhjä asunto, joka on täysin kalustettu ja jota omistaja voi käyttää välittömästi. Tällaisessa tapauksessa voidaan katsoa, että asuntopalvelua ei tuoteta niin kauan, kun omistaja ei todella asu siinä. Koska tapaus on verrattavissa vuokrattuun mutta tyhjään asuntoon, näyttää kuitenkin tarkoituksenmukaiselta merkitä siitä vuokra. Tämän vuoksi kalustettuja omistusasuntoja käsitellään yleisesti asuttuina.

Tyhjästä asunnosta voi kuitenkin aiheutua kuluja, kuten kunnossapitoa, sähköä, vakuutusmaksuja, veroja jne. koskevat juoksevat menot. Nämä olisi sisällytettävä välituotekäyttöön, muihin tuotannon veroihin jne. Kuten sellaisen yrityksen ollessa kyseessä, joka ei tuota palveluita, tämä voi johtaa negatiiviseen arvonlisäykseen.

Periaate 12:

Vuokraamattomasta asunnosta, joka voidaan myydä tai vuokrata, on merkittävä nollavuokra. Kalustettu omistusasunto on yleensä katsottava asutuksi asunnoksi.

1.4.6   Autotallit

Koska autotallit ovat osa kiinteän pääoman bruttomuodostusta, on tarkoituksenmukaista sisällyttää talouden tuotokseen ei ainoastaan vuokrattujen autotallien palveluita, vaan laskea myös omistusasuntojen autotallien laskennallinen tuotos. Molemmissa tapauksissa autotalli on asunnon mukavuustekijä aivan kuten muutkin varusteet. Tähän olisi sisällytettävä autokatokset ja pysäköintipaikat, sillä niillä on todennäköisesti sama tehtävä.

EKT-95:n kohdassa 3.64 todetaan seuraavasti: ”Asunnoista erillään sijaitsevista autotalleista, joita omistaja käyttää kulutustarkoitukseen asunnon käytön yhteydessä, on tehtävä samanlainen laskelma. Autotalleista, joita yksityinen omistaja käyttää ainoastaan työpaikan lähellä pysäköimistä varten, ei tehdä laskelmaa.”

Yleensä on enemmän omistusasuntoja kuin vuokrattuja asuntoja, joihin kuuluu autotalli. Jotta tämä rakenteellinen ero otettaisiin asianmukaisesti huomioon, näyttää olevan parasta käyttää autotallin olemassaoloa ositusperusteena.

Periaate 13:

Autotallit ja pysäköintipaikat, joita käytetään kulutustarkoitukseen, tuottavat asuntopalveluihin sisällytettäviä palveluita.

2.   VÄLITUOTEKÄYTTÖ

Välituotekäytön on oltava yhdenmukainen tuotoksen kanssa. Yksilöllisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukaisessa luokituksessa (COICOP) esim. lämpö-, vesi- ja sähkömaksut samoin kuin useimmat asumiseen liittyvät kunnossapito- ja korjauskustannukset olisi kirjattava erikseen, eikä niitä näin ollen olisi otettava mukaan asuntopalvelujen tuotokseen.

Käytännössä kuitenkin eri maksuja sekä kunnossapitoa ja korjausta olisi ehkä pidettävä osana vuokrapalveluita sikäli, että niitä ei voida eritellä. Tämän ei pitäisi vaikuttaa BKTL-tasoon, jos välituotekäyttöön ja tuotokseen sovelletaan johdonmukaisesti bruttoperusteista käsittelyä.

Korjausten ja kunnossapidon osalta olisi erotettava kolme ositetta. Ensinnäkin nykyiseen käyttöomaisuuteen tehtävät parannukset, jotka ylittävät tavanomaiset kunnossapito- ja korjausvaatimukset, sisällytetään kiinteän pääoman bruttomuodostukseen (EKT-95:n kohta 3.107).

Toiseksi tavanomaisia kunnossapito- ja korjauskustannuksia, joita asunnon omistajalle aiheutuu asunnon sellaisesta sisustamisesta, huollosta ja korjauksesta, joita vuokralaiset eivät tyypillisesti tee, käsitellään välituotekäyttönä asuntopalvelujen tuottamisessa (EKT-95:n kohta 3.77).

Kolmanneksi asuntojen siivousta, sisustamista ja kunnostusta, jos nämä toiminnat ovat tavanomaisia myös vuokralaiselle, ei lueta tuotantoon (EKT-95:n kohta 3.09). Näihin toimiin liittyvät kustannukset olisi kirjattava suoraan kotitalouksien kulutukseen. EKT-95:n kohdassa 3.76 todetaan, että kotitalouksien kulutusmenoihin sisältyvät raaka-aineet sellaisia asuntojen pieniä korjauksia ja sisustustöitä varten, joita asuntojen vuokralaiset ja omistajat tyypillisesti tekevät.

Tämä merkitsee sitä, että välituotekäytön olisi omistusasuntojen osalta katettava samantyyppiset tavanomaiset kunnossapito- ja korjaustoimet, joita vuokraisäntä yleensä pitäisi välituotekäyttönä vastaavissa vuokra-asunnoissa. Tyypillisesti pikemminkin vuokralaisten kuin vuokraisännän tekemien kunnossapito- ja korjaustöiden kustannuksia olisi käsiteltävä kotitalouksien kulutusmenoina sekä vuokralaisten että omistajien osalta.

Omistusasuntojen tavanomaisten kunnossapito- ja korjaustöiden välituotekäyttö voidaan johtaa suoraan tilastolähteistä kuten kotitaloustutkimuksesta. Jos välituotekäytön ja omistusasuntojen tuotoksen välinen suhde poikkeaa huomattavasti suhteesta vuokrasektorilla, syitä tähän olisi tutkittava. Jos eron aiheuttavat laatuerot, esimerkiksi eritasoinen kunnossapito muutoin samanlaisten asuntojen osalta, laskennallisia vuokria olisi mukautettava vastaavasti.

Välituotekäyttöön olisi sisällyttävä välilliset rahoituspalvelut (FISIM) neuvoston asetuksen (EY) N:o 448/98 (3) mukaisesti. FISIMiin sisältyy kotitalouksien välituotekäyttö niiden asunnonomistajina saamien asuntolainojen osalta.

Kuten kohdassa 1.4.5 todettiin, tyhjät asunnot voivat johtaa välituotekäyttöön. Yleisesti ottaen on korostettava, että olisi vältettävä välituotekäytön kaksinkertaista laskemista, kun kyseessä on työnantajan omistama asunto.

Periaate 14:

Välituotekäyttö on laadittava yhdenmukaiseksi asuntopalvelujen tuotoksen määritelmän kanssa. Yleisesti ottaen kummastakin olisi jätettävä pois lämmitys-, vesi-, sähkömaksut jne. Jos käytännön syistä halutaan toimia toisin, tämä on hyväksyttävää, jos se ei vaikuta BKT:n ja BKTL:n tasoon.

3.   TALOUSTOIMET ULKOMAIDEN KANSSA

EKT-95:n (kohta 1.30 ja 2.15) mukaisesti ulkomaisia talousyksikköjä pidetään käsitteellisinä asuinyksikköinä siinä ominaisuudessa, että ne voivat omistaa maata tai olemassa olevia rakennuksia maan talousalueella, mutta ainoastaan kyseistä maata tai kyseisiä rakennuksia koskevissa taloustoimissa.

Tämä tarkoittaa sitä, että ulkomaisen talousyksikön omistaman asunnon tuottama palvelu sisällytetään talouden tuotokseen siellä, missä asunto sijaitsee. Ulkomaisen talousyksikön omistama asunto rekisteröidään asuntopalvelujen vientinä ja vastaava nettotoimintaylijäämä ulkomaille maksettuna ensitulona (EKT-95:n kohta 3.142 ja 4.60).

Sellaisten kotimaisten talousyksikköjen osalta, jotka omistavat asuntoja ulkomailla, todetaan EKT-95:n kohdassa 3.64 seuraavaa: ”Ulkomailla sijaitsevien omistusasuntojen, esim. loma-asuntojen vuokra-arvoa ei pidä kirjata osaksi kotimaista tuotantoa vaan palvelujen tuonniksi ja vastaava nettotoimintaylijäämä ulkomailta saaduksi ensituloksi.”

Yleensä ei juuri synny ongelmia, jos ulkomaisen talousyksikön omistama kiinteistö on todella vuokrattu kotimaiselle talousyksikölle, sillä rahavirta otetaan huomioon ja sisällytetään maksutaseeseen. Ulkomaalaisten asukkaiden omistamat ja asumat asunnot on kartoitettava erikseen. Omistamassaan asunnossa asuvan henkilön kansallisuus ei ole riittävä erottamaan kotimaista talousyksikköä ulkomaisesta. Ulkomaisten talousyksikköjen omistamat loma-asunnot ovat todennäköisesti tärkeimpiä, ja olisi hyödyllistä, jos kyseiset jäsenvaltiot pääsisivät sopimukseen ulkomaisten asunnon omistajien lukumäärästä. Ulkomaisista asunnon omistajista ei kuitenkaan yleisesti ottaen ole tietoja saatavilla. Vielä vähemmän tietoja on kotimaisista talousyksiköistä, jotka omistavat loma-asunnon ulkomailla. Epäjohdonmukaisuuksien välttämiseksi jäsenvaltion, joka vähentää ulkomaisen omistajan asumien asuntojen osalta ensitulon, olisi samalla lisättävä ensitulo kotimaisen talousyksikön ulkomailla omistamien ja asumien asuntojen osalta.

Lomaosakekiinteistöt muodostavat erityiskysymyksen. Koska tällaisessa kiinteistössä voi saman kirjanpitokauden aikana asua erimaalaisia asukkaita, suora kohdentaminen alkuperämaahan näyttää lähes mahdottomalta. Vastaavia tuloksia voidaan saada käyttämällä toteuttamiskelpoisempaa lähestymistapaa. Lomaosakkeiden tuottama (laskennallinen) arvonlisäys kohdennetaan ensin omistavan yhtiön alkuperämaahan. Tämän jälkeen omistavalta yhtiöltä voidaan pyytää tietoja lomaosakkeiden omistajien alkuperämaasta, joka voi toimia jakoperusteena.

Periaate 15:

EKT-95:n mukaan kaikki jäsenvaltion talousalueella olevat asunnot vaikuttavat sen BKT:hen. Ulkomaisten talousyksikköjen maan tai rakennusten omistajina saamat nettotoimintaylijäämät on kirjattava pääomatuloiksi ulkomaille ja vähennettävä tämän vuoksi siirryttäessä BKT:sta BKTL:ään (ja päinvastoin). Tämä nettotoimintaylijäämä on katsottava asuntojen todellisen ja laskennallisen vuokrauksen nettotoimintaylijäämäksi. Jäsenvaltion, joka vähentää ulkomaisen omistajan asumien asuntojen osalta pääomatulon, olisi samalla lisättävä pääomatulo kotimaisten talousyksikköjen ulkomailla omistamien ja asumien asuntojen osalta.

---

(1)  Ei sovelleta tähän kieliversioon.

(2)  On mahdollista, että omistusasunnossa asuvat voivat – yksittäin tai yhdessä – palkata taloudenhoitajan niin, että siihen ei liity muita tilastoyksikköjä kuten asuntoyhtiöitä tai hallintopalveluyrityksiä. Tällaisessa tilanteessa käyttäjäkustannusmenetelmän mukaiseen tuotokseen olisi sisällyttävä palkansaajakorvaus.

(3)  EYVL L 58, 27.2.1998, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1723/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien määrän vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaan kummankin mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja yhteisön markkinoiden hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaan kummankin mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja yhteisön markkinoiden hintojen välinen erotus voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 täytäntöönpanosta tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän ja tuen määrän vahvistamisperusteiden osalta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1043/2005 (3) täsmennetään ne tuotteet, joille olisi vahvistettava tuen määrä, jota sovelletaan vietäessä niitä joko asetuksen (EY) N:o 1784/2003 liitteessä III tai asetuksen (EY) N:o 1785/2003 liitteessä IV lueteltuina tavaroina. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 täytäntöönpanosta tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän ja tuen määrän vahvistamisperusteiden osalta 30 päivänä kesäkuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1043/2005 (3) täsmennetään ne tuotteet, joille olisi vahvistettava tuen määrä, jota sovelletaan vietäessä niitä joko asetuksen (EY) N:o 1784/2003 liitteessä III tai asetuksen (EY) N:o 1785/2003 liitteessä IV lueteltuina tavaroina.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 14 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan tuen määrä vahvistetaan kuukausittain 100 kilogrammalle kutakin kyseistä perustuotetta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 14 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan tuen määrä vahvistetaan kuukausittain 100 kilogrammalle kutakin kyseistä perustuotetta.

| (4) | Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomiin tavaroihin sisältyville maataloustuotteille myönnettävän vientituen osalta tehdyt maksusitoumukset saattavat vaarantua, jos tuen määrät vahvistetaan ennakolta suuriksi. Tämän vuoksi olisi kyseisissä tapauksissa toteutettava varotoimenpiteitä estämättä kuitenkaan pitkäaikaisten sopimusten tekoa. Erityisen tuen määrän vahvistaminen niitä tapauksia varten, joissa tuen ennakkovahvistusta käytetään, on toimenpide, jolla näiden eri tavoitteiden saavuttaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

(4)

Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomiin tavaroihin sisältyville maataloustuotteille myönnettävän vientituen osalta tehdyt maksusitoumukset saattavat vaarantua, jos tuen määrät vahvistetaan ennakolta suuriksi. Tämän vuoksi olisi kyseisissä tapauksissa toteutettava varotoimenpiteitä estämättä kuitenkaan pitkäaikaisten sopimusten tekoa. Erityisen tuen määrän vahvistaminen niitä tapauksia varten, joissa tuen ennakkovahvistusta käytetään, on toimenpide, jolla näiden eri tavoitteiden saavuttaminen on mahdollista.

| (5) | Neuvoston päätöksellä 87/482/ETY (4) hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välillä tehdyn makaronivalmisteiden vientiä yhteisöstä Yhdysvaltoihin koskeva sopimus huomioon ottaen on tarpeen eritellä CN-koodeihin 1902 11 00 ja 1902 19 kuuluvien tavaroiden tuki niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston päätöksellä 87/482/ETY (4) hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välillä tehdyn makaronivalmisteiden vientiä yhteisöstä Yhdysvaltoihin koskeva sopimus huomioon ottaen on tarpeen eritellä CN-koodeihin 1902 11 00 ja 1902 19 kuuluvien tavaroiden tuki niiden määräpaikan mukaan.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa alennetun tuen määrä ottaen huomioon kyseiseen perustuotteeseen sovellettava komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93 (5) mukainen tuotantotuen määrä, joka on ollut voimassa tavaroiden oletettuna valmistusajankohtana. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti on tarpeen vahvistaa alennetun tuen määrä ottaen huomioon kyseiseen perustuotteeseen sovellettava komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93 (5) mukainen tuotantotuen määrä, joka on ollut voimassa tavaroiden oletettuna valmistusajankohtana.

| (7) | Alkoholijuomia ei pidetä erityisen herkkinä niiden valmistamiseen käytettävien viljojen hinnanvaihteluille. Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 19 kuitenkin määrätään, että on säädettävä tarpeellisista toimenpiteistä, joilla helpotetaan yhteisön viljojen käyttöä viljoista valmistettavien alkoholijuomien tuotannossa. Alkoholijuomien muodossa vietyihin viljoihin sovellettavaa vientitukea on syytä mukauttaa vastaavasti. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholijuomia ei pidetä erityisen herkkinä niiden valmistamiseen käytettävien viljojen hinnanvaihteluille. Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 19 kuitenkin määrätään, että on säädettävä tarpeellisista toimenpiteistä, joilla helpotetaan yhteisön viljojen käyttöä viljoista valmistettavien alkoholijuomien tuotannossa. Alkoholijuomien muodossa vietyihin viljoihin sovellettavaa vientitukea on syytä mukauttaa vastaavasti.

| (8) | Viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(8)

Viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1043/2005 liitteessä I ja asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklassa tai asetuksen (EY) N:o 1785/2003 1 artiklassa lueteltuihin perustuotteisiin, jotka viedään asetuksen (EY) N:o 1784/2003 liitteessä III tai asetuksen (EY) N:o 1785/2003 liitteessä IV mainittuina tavaroina, sovellettavien tukien määrät on vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.

2

(3)  EUVL L 172, 5.7.2005, s. 24.

3

(4)  EYVL L 275, 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  EYVL L 159, 1.7.1993, s. 112. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1584/2004 (EUVL L 280, 31.8.2004, s. 11).

5

---

LIITE

Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrät 21 päivästä lokakuuta 2005 (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Tavaran kuvaus (2) | Tuen määrä 100 kg:lle perustuotetta |
| Tuen ennakkovahvistusta käytettäessä | Muissa tapauksissa |
| 1001 10 00 | Durumvehnä: | | |
| – vietäessä CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin | — | — |
| – muissa tapauksissa | — | — |
| 1001 90 99 | Tavallinen vehnä sekä vehnän ja rukiin sekavilja: | | |
| – vietäessä CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin | — | — |
| – muissa tapauksissa: | | |
| – – sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 3 kohtaa (3) | — | — |
| – – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4) | — | — |
| – – muissa tapauksissa | — | — |
| 1002 00 00 | Ruis | — | — |
| 1003 00 90 | Ohra | | |
| – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4) | — | — |
| – muissa tapauksissa | — | — |
| 1004 00 00 | Kaura | — | — |
| 1005 90 00 | Maissi, käytetty seuraavien tavaroiden muodossa: | | |
| – tärkkelys: | | |
| – – sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 3 kohtaa (3) | 2,492 | 2,492 |
| – – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4) | 1,020 | 1,020 |
| – – muissa tapauksissa | 3,282 | 3,282 |
| – CN-koodeihin 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 kuuluva glukoosi, glukoosisiirappi, maltodekstriini, maltodekstriinisiirappi (5): | | |
| – – sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 3 kohtaa (3) | 1,672 | 1,672 |
| – – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4) | 0,765 | 0,765 |
| – – muissa tapauksissa | 2,462 | 2,462 |
| – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4) | 1,020 | 1,020 |
| – muut (mukaan lukien jalostamaton käyttö) | 3,282 | 3,282 |
| CN-koodiin 1108 13 00 kuuluva perunatärkkelys, joka rinnastetaan maissin jalostuksesta saatavaan tuotteeseen: | | |
| – sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 3 kohtaa (3) | 1,936 | 1,936 |
| – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4) | 1,020 | 1,020 |
| – muissa tapauksissa | 3,282 | 3,282 |
| ex 1006 30 | Kokonaan hiottu riisi: | | |
| – lyhytjyväinen | — | — |
| – keskipitkäjyväinen | — | — |
| – pitkäjyväinen | — | — |
| 1006 40 00 | Rikkoutuneet riisinjyvät | — | — |
| 1007 00 90 | Durra, ei kuitenkaan kylvämiseen tarkoitetut hybridit | — | — |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Tavaran kuvaus (2)

Tuen määrä 100 kg:lle perustuotetta

Tuen ennakkovahvistusta käytettäessä

Muissa tapauksissa

1001 10 00

Durumvehnä:

– vietäessä CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin

—

—

– muissa tapauksissa

—

—

1001 90 99

Tavallinen vehnä sekä vehnän ja rukiin sekavilja:

– vietäessä CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin

—

—

– muissa tapauksissa:

– – sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 3 kohtaa (3)

—

—

– – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4)

—

—

– – muissa tapauksissa

—

—

1002 00 00

Ruis

—

—

1003 00 90

Ohra

– vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4)

—

—

– muissa tapauksissa

—

—

1004 00 00

Kaura

—

—

1005 90 00

Maissi, käytetty seuraavien tavaroiden muodossa:

– tärkkelys:

– – sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 3 kohtaa (3)

2,492

2,492

– – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4)

1,020

1,020

– – muissa tapauksissa

3,282

3,282

– CN-koodeihin 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 kuuluva glukoosi, glukoosisiirappi, maltodekstriini, maltodekstriinisiirappi (5):

– – sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 3 kohtaa (3)

1,672

1,672

– – vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4)

0,765

0,765

– – muissa tapauksissa

2,462

2,462

– vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4)

1,020

1,020

– muut (mukaan lukien jalostamaton käyttö)

3,282

3,282

CN-koodiin 1108 13 00 kuuluva perunatärkkelys, joka rinnastetaan maissin jalostuksesta saatavaan tuotteeseen:

– sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1043/2005 15 artiklan 3 kohtaa (3)

1,936

1,936

– vietäessä alanimikkeeseen 2208 kuuluvia tavaroita (4)

1,020

1,020

– muissa tapauksissa

3,282

3,282

ex 1006 30

Kokonaan hiottu riisi:

– lyhytjyväinen

—

—

– keskipitkäjyväinen

—

—

– pitkäjyväinen

—

—

1006 40 00

Rikkoutuneet riisinjyvät

—

—

1007 00 90

Durra, ei kuitenkaan kylvämiseen tarkoitetut hybridit

—

—

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta Bulgariaan suuntautuvaan vientiin 1 päivästä lokakuuta 2004 eikä Sveitsin valaliiton tai Liechtensteinin ruhtinaskunnan alueelle 1 päivästä helmikuuta 2005 vietyihin tavaroihin, jotka luetellaan 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 taulukoissa I ja II.

(2)  Perustuotteita ja/tai niihin rinnastettavia tuotteita jalostamalla saatuihin maataloustuotteisiin sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 1043/2005 liitteessä V vahvistettuja kertoimia.

(3)  Kyseessä olevat tavarat kuuluvat CN-koodiin 3505 10 50.

(4)  Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 liitteessä III luetellut tai asetuksen (ETY) N:o 2825/93 (EYVL L 258, 16.10.1993, s. 6) 2 artiklassa tarkoitetut tavarat.

(5)  CN-koodeihin 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 kuuluvien siirappien osalta, jotka on saatu sekoittamalla glukoosi- ja fruktoosisiirappia, vientituki koskee ainoastaan glukoosisiirappia.

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1724/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti vuoden 2005 lokakuun viiden ensimmäisen työpäivän kuluessa jätetyistä hakemuksista AKT-maista sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontitodistusten myöntämisestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT-valtioista) peräisin oleviin maataloustuotteisiin ja niiden jalostamisessa saatuihin tavaroihin sovellettavasta järjestelystä ja asetuksen (EY) N:o 1706/98 kumoamisesta 10 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 (1),

ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön (”päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta”) 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY (2),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 ja neuvoston päätöksen 2001/822/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT) sekä merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA) peräisin olevan riisin tuontijärjestelmän osalta 9 päivänä huhtikuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 638/2003 (3) ja erityisesti sen 17 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Vuoden 2005 lokakuun osuudessa esitettyjen hakemusten kohteena olevien määrien tarkastelun perusteella on säädettävä, että todistusten myöntäminen edellyttää tarvittaessa vähennysprosentin soveltamista haettuihin määriin ja seuraavaan osuuteen siirrettävien määrien vahvistamista,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Vuoden 2005 lokakuun viiden ensimmäisen työpäivän aikana asetuksen (EY) N:o 638/2003 mukaisesti esitettyjen ja komissiolle toimitettujen riisiä koskevien tuontitodistushakemusten perusteella todistukset annetaan hakemuksissa ilmoitetuille määrille, joihin sovelletaan, tarvittaessa, liitteessä vahvistettuja vähennysprosentteja.

2.   Seuraavaan osuuteen siirrettävät määrät vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 348, 21.12.2002, s. 5.

1

(2)  EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1.

2

(3)  EUVL L 93, 10.4.2003, s. 3.

3

---

LIITE

Lokakuun 2005 osuuden osalta haettuihin määriin sovellettavat vähennysprosentit ja käyttöprosentit vuonna 2005

| Alkuperä/tuote | Vähennysprosentti lokakuun 2005 osuuden osalta | Vuoden 2005 kiintiön lopullinen käyttöprosentti |
| --- | --- | --- |
| Alankomaiden Antillit ja Aruba | Vähiten kehittyneet MMA:t | Alankomaiden Antillit ja Aruba | Vähiten kehittyneet MMA:t |
| MMA (asetuksen (EY) N:o 638/2003 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta)






  — | CN-koodi 1006 |

Alkuperä/tuote

Vähennysprosentti lokakuun 2005 osuuden osalta

Vuoden 2005 kiintiön lopullinen käyttöprosentti

Alankomaiden Antillit ja Aruba

Vähiten kehittyneet MMA:t

Alankomaiden Antillit ja Aruba

Vähiten kehittyneet MMA:t

MMA (asetuksen (EY) N:o 638/2003 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta)

—

CN-koodi 1006

0

0

49,38

6,50

| Alkuperä/tuote | Vähennysprosentti lokakuun 2005 osuuden osalta | Vuoden 2005 kiintiön lopullinen käyttöprosentti |
| --- | --- | --- |
| AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 3 artiklan 1 kohta)






  — | CN-koodit 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30 |

Alkuperä/tuote

Vähennysprosentti lokakuun 2005 osuuden osalta

Vuoden 2005 kiintiön lopullinen käyttöprosentti

AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 3 artiklan 1 kohta)

—

CN-koodit 1006 10 21–1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30

—

100

AKT (asetuksen (EY) N:o 638/2003 5 artiklan 1 kohta)

| — | CN-koodi 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

CN-koodi 1006 40 00

0

23,10

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/23

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1725/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin olevien naudanliha-alan tuotteiden tuontitodistuksista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT-valtioista) peräisin oleviin maataloustuotteisiin ja niiden jalostamisessa saatuihin tavaroihin sovellettavasta järjestelystä ja asetuksen (EY) N:o 1706/98 kumoamisesta 10 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 (2),

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista tai merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta peräisin oleviin maataloustuotteisiin ja tiettyihin maataloustuotteiden jalostamisessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavista järjestelyistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta naudanliha-alalla 19 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2247/2003 (3) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2247/2003 1 artiklassa säädetään mahdollisuudesta antaa tuontitodistuksia Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin oleville naudanliha-alan tuotteille. Tuonti on kuitenkin toteutettava kullekin kolmannelle viejämaalle säädettyjen määrien rajoissa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2247/2003 1 artiklassa säädetään mahdollisuudesta antaa tuontitodistuksia Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin oleville naudanliha-alan tuotteille. Tuonti on kuitenkin toteutettava kullekin kolmannelle viejämaalle säädettyjen määrien rajoissa.

| (2) | Määrät, joista lupahakemuksia on jätetty 1 ja 10 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana, eivät ole asetuksen (EY) N:o 2247/2003 mukaisesti luuttomaksi leikattuna lihana ilmaistuina suuremmat kuin Botswanan, Kenian, Madagaskarin, Swazimaan, Zimbabwen ja Namibian alkuperätuotteiden osalta käytettävissä olevat määrät. Tämän vuoksi tuontitodistuksia on mahdollista antaa haetuille määrille. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista lupahakemuksia on jätetty 1 ja 10 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana, eivät ole asetuksen (EY) N:o 2247/2003 mukaisesti luuttomaksi leikattuna lihana ilmaistuina suuremmat kuin Botswanan, Kenian, Madagaskarin, Swazimaan, Zimbabwen ja Namibian alkuperätuotteiden osalta käytettävissä olevat määrät. Tämän vuoksi tuontitodistuksia on mahdollista antaa haetuille määrille.

| (3) | Olisi vahvistettava määrät, joille tuontitodistuksia voidaan hakea 1 päivästä marraskuuta 2005 alkaen 52 100 t kokonaismäärän rajoissa. |
| --- | --- |

(3)

Olisi vahvistettava määrät, joille tuontitodistuksia voidaan hakea 1 päivästä marraskuuta 2005 alkaen 52 100 t kokonaismäärän rajoissa.

| (4) | On aiheellista mainita, että tämä asetus ei rajoita terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien sekä tuoreen lihan tai lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista 12 päivänä joulukuuta 1972 annetun neuvoston direktiivin 72/462/ETY (4) soveltamista, |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista mainita, että tämä asetus ei rajoita terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien sekä tuoreen lihan tai lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista 12 päivänä joulukuuta 1972 annetun neuvoston direktiivin 72/462/ETY (4) soveltamista,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Seuraavat jäsenvaltiot antavat 21 päivänä lokakuuta 2005 luuttomana lihana ilmaistuja, tietyistä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista peräisin olevia naudanliha-alan tuotteita koskevat tuontitodistukset jäljempänä esitettyjen määrien ja alkuperämaiden mukaisesti:

| | Yhdistynyt kuningaskunta:






  — | 160 t Botswanasta peräisin olevia tuotteita, |
| --- | --- | --- |

Yhdistynyt kuningaskunta:

—

160 t Botswanasta peräisin olevia tuotteita,

| — | 350 t Namibiasta peräisin olevia tuotteita, |
| --- | --- |

—

350 t Namibiasta peräisin olevia tuotteita,

| | Saksa:






  — | 350 t Namibiasta peräisin olevia tuotteita. |
| --- | --- | --- |

Saksa:

—

350 t Namibiasta peräisin olevia tuotteita.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2247/2003 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti todistushakemuksia voidaan jättää marraskuun 2005 kymmenen ensimmäisen päivän aikana seuraavista luuttoman naudanlihan määristä:

| Botswana: | 12 226 t, |
| --- | --- |
| Kenia: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Swazimaa: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namibia: | 3 605 t. |

Botswana:

12 226 t,

Kenia:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Swazimaa:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namibia:

3 605 t.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

J. M.SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1899/2004 (EUVL L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EYVL L 348, 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  EUVL L 333, 20.12.2003, s. 37. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1118/2004 (EUVL L 217, 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  EYVL L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/25

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1726/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1670/2005 vahvistettujen sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1670/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1670/2005 (2).

| (2) | Koska komission käytössä tällä hetkellä olevat tiedot eroavat asetuksen (EY) N:o 1670/2005 antohetken tiedoista, kyseiset tuet olisi muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Koska komission käytössä tällä hetkellä olevat tiedot eroavat asetuksen (EY) N:o 1670/2005 antohetken tiedoista, kyseiset tuet olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien, asetuksen (EY) N:o 1670/2005 liitteessä vahvistettujen tuotteiden vientituet ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 269, 14.10.2005, s. 8.

2

---

LIITE

21 PÄIVÄSTÄ LOKAKUUTA 2005 SOVELLETTAVAT SELLAISENAAN VIETÄVIEN VALKOISEN SOKERIN JA RAAKASOKERIN VIENTITUKIEN MUUTETUT MÄÄRÄT (1)

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,44 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,83 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3744 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,44 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,78 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3744 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tukimäärä

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,44 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,83 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3744

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,44

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,78

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3744

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuottoaste on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin tuottoaste poikkeaa 92 prosentista, vientituen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/27

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1727/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1138/2005 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 10. osittaista tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2005/2006 15 päivänä heinäkuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1138/2005 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja. |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2005/2006 15 päivänä heinäkuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1138/2005 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1138/2005 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1138/2005 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan vientituen enimmäismääräksi asetuksen (EY) N:o 1138/2005 nojalla järjestetyssä valkoisen sokerin 10. tarjouskilpailussa 39,694 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 185, 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/28

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1728/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2).

| (3) | Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

---

LIITE

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 20 päivänä lokakuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 11,59 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,83 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,98 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 9,22 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,63 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

11,59

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,83

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,98

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

9,22

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,63

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/30

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1729/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan.

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1058/2005 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 14 ja 20 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitettua ohran vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUVL L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/31

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1730/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1438/2005 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa markkinointivuonna 2005/2006 (3)2 päivänä syyskuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1438/2005,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1438/2005. |
| --- | --- |

(1)

Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1438/2005.

| (2) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(2)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 14 päivän ja 20 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1438/2005 tarkoitettua kauran vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1431/2003 (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUVL L 228, 3.9.2005, s. 5.

3

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/32

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1731/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1059/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1059/2005 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1059/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 14 päivän ja 20 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 8,46 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

1

(2)  EUVL L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

3

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/33

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1732/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyn puuvillaa koskevan pöytäkirjan nro 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1050/2001 (1),

ottaa huomioon puuvillan tuotantotuesta 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2001 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklassa tarkoitetuksi puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnaksi vahvistetaan 22,214 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EYVL L 210, 3.8.2001, s. 10. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1486/2002 (EYVL L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/34

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1733/2005,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

vilja-alan tuotantotukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (ETY) N:o 1418/76 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja- ja riisialan tuotantotukien osalta 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1722/93 (2) määritellään tuotantotukien myöntämisen edellytykset. Laskentaperuste määrätään kyseisen asetuksen 3 artiklassa. Näin lasketut tuotantotuet, jotka eriytetään tarvittaessa perunatärkkelystä varten, on vahvistettava kerran kuukaudessa, ja niitä voidaan muuttaa, jos maissin ja/tai vehnän hinta muuttuu merkittävästi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (ETY) N:o 1418/76 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja- ja riisialan tuotantotukien osalta 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1722/93 (2) määritellään tuotantotukien myöntämisen edellytykset. Laskentaperuste määrätään kyseisen asetuksen 3 artiklassa. Näin lasketut tuotantotuet, jotka eriytetään tarvittaessa perunatärkkelystä varten, on vahvistettava kerran kuukaudessa, ja niitä voidaan muuttaa, jos maissin ja/tai vehnän hinta muuttuu merkittävästi.

| (2) | On syytä kertoa tällä asetuksella vahvistettavat tuotantotuet asetuksen (ETY) N:o 1722/93 liitteessä II esitetyillä kertoimilla täsmällisen maksettavan määrän määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(2)

On syytä kertoa tällä asetuksella vahvistettavat tuotantotuet asetuksen (ETY) N:o 1722/93 liitteessä II esitetyillä kertoimilla täsmällisen maksettavan määrän määrittämiseksi.

| (3) | Viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(3)

Viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 1722/93 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi, tonneina ilmaistuksi tuotantotueksi vahvistetaan:

| a) | 0 EUR/t maissi-, vehnä-, ohra- ja kauratärkkelykselle; |
| --- | --- |

a)

0 EUR/t maissi-, vehnä-, ohra- ja kauratärkkelykselle;

| b) | 8,32 EUR/t perunatärkkelykselle. |
| --- | --- |

b)

8,32 EUR/t perunatärkkelykselle.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 159, 1.7.1993, s. 112. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1548/2004 (EUVL L 280, 31.8.2004, s. 11).

2

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/35

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2005/70/EY,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2005,

neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY muuttamisesta viljoissa ja niiden pinnassa sekä tietyissä eläinperäisissä ja kasviperäisissä tuotteissa ja niiden pinnassa olevien tiettyjen torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 23 päivänä marraskuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/895/ETY (1) ja erityisesti sen 5 artiklan,

ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan,

ottaa huomioon eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY (3) ja erityisesti sen 10 artiklan,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (4) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (5) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Seuraavat nykyiset tehoaineet on sisällytetty direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I: glyfosaatti komission direktiivillä 2001/99/EY (6), klooriprofaami komission direktiivillä 2004/20/EY (7) sekä bromoksyniili ja ioksiniili komission direktiivillä 2004/58/EY (8). |
| --- | --- |

(1)

Seuraavat nykyiset tehoaineet on sisällytetty direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I: glyfosaatti komission direktiivillä 2001/99/EY (6), klooriprofaami komission direktiivillä 2004/20/EY (7) sekä bromoksyniili ja ioksiniili komission direktiivillä 2004/58/EY (8).

| (2) | Seuraavat uudet tehoaineet on sisällytetty direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I: dimetenamidi-p ja flurtamoni komission direktiivillä 2003/84/EY (9), propoksikarbatsoni ja tsoksamidi komission direktiivillä 2003/119/EY (10), flatsasulfuroni ja pyraklostrobiini komission direktiivillä 2004/30/EY (11), kinoksifeeni komission direktiivillä 2004/60/EY (12) ja mepanipyriimi komission direktiivillä 2004/62/EY (13). |
| --- | --- |

(2)

Seuraavat uudet tehoaineet on sisällytetty direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I: dimetenamidi-p ja flurtamoni komission direktiivillä 2003/84/EY (9), propoksikarbatsoni ja tsoksamidi komission direktiivillä 2003/119/EY (10), flatsasulfuroni ja pyraklostrobiini komission direktiivillä 2004/30/EY (11), kinoksifeeni komission direktiivillä 2004/60/EY (12) ja mepanipyriimi komission direktiivillä 2004/62/EY (13).

| (3) | Kyseisten tehoaineiden sisällyttäminen direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I perustui ehdotettua käyttötarkoitusta koskevien toimitettujen tietojen arviointiin. Eräät jäsenvaltiot ovat toimittaneet tätä käyttötarkoitusta koskevia tietoja direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Käytettävissä olevat tiedot on käyty läpi, ja ne riittävät tiettyjen jäämien enimmäismäärien vahvistamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisten tehoaineiden sisällyttäminen direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I perustui ehdotettua käyttötarkoitusta koskevien toimitettujen tietojen arviointiin. Eräät jäsenvaltiot ovat toimittaneet tätä käyttötarkoitusta koskevia tietoja direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Käytettävissä olevat tiedot on käyty läpi, ja ne riittävät tiettyjen jäämien enimmäismäärien vahvistamiseen.

| (4) | Sekä yhteisön käyttämät että Codex Alimentariuksessa suositetut jäämien enimmäismäärät vahvistetaan ja arvioidaan samankaltaisin menetelmin. Codex Alimentariuksessa on vahvistettu klooriprofaamille ja glyfosaatille joitakin jäämien enimmäismääriä. Yhteisössä sovellettavat enimmäismäärät on jo vahvistettu direktiivissä 76/895/ETY klooriprofaamille (neuvoston direktiivi 82/528/ETY (14)) sekä direktiiveissä 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY glyfosaatille (neuvoston direktiivi 1998/82/EY (15)). Ne on otettu huomioon vahvistettaessa kyseiset jäämien enimmäismäärät tässä direktiivissä tehdyillä muutoksilla. Codex Alimentariuksessa vahvistettuja jäämien enimmäismääriä, joita ehdotetaan lähitulevaisuudessa peruutettaviksi, ei ole otettu huomioon. Codex Alimentariukseen perustuvat jäämien enimmäismäärät on arvioitu kuluttajille aiheutuvan riskin kannalta. Komission käytettävissä olevien tutkimusten mukaan ei todettu minkäänlaista riskiä toksisuuden vaikutuskohteiden perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Sekä yhteisön käyttämät että Codex Alimentariuksessa suositetut jäämien enimmäismäärät vahvistetaan ja arvioidaan samankaltaisin menetelmin. Codex Alimentariuksessa on vahvistettu klooriprofaamille ja glyfosaatille joitakin jäämien enimmäismääriä. Yhteisössä sovellettavat enimmäismäärät on jo vahvistettu direktiivissä 76/895/ETY klooriprofaamille (neuvoston direktiivi 82/528/ETY (14)) sekä direktiiveissä 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY glyfosaatille (neuvoston direktiivi 1998/82/EY (15)). Ne on otettu huomioon vahvistettaessa kyseiset jäämien enimmäismäärät tässä direktiivissä tehdyillä muutoksilla. Codex Alimentariuksessa vahvistettuja jäämien enimmäismääriä, joita ehdotetaan lähitulevaisuudessa peruutettaviksi, ei ole otettu huomioon. Codex Alimentariukseen perustuvat jäämien enimmäismäärät on arvioitu kuluttajille aiheutuvan riskin kannalta. Komission käytettävissä olevien tutkimusten mukaan ei todettu minkäänlaista riskiä toksisuuden vaikutuskohteiden perusteella.

| (5) | Komission tarkastelukertomuksissa, jotka on laadittu kyseisten tehoaineiden sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, vahvistetaan kyseisten aineiden hyväksyttävä päiväsaanti (ADI-arvo) ja tarvittaessa akuutin altistumisen viiteannos. Kyseisillä tehoaineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden kuluttajien altistumista on arvioitu yhteisön menettelyjen mukaisesti. Lisäksi on otettu huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (16) ja kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto (17) käytetyistä menetelmistä. Jäämien ehdotettujen enimmäismäärien ei katsota johtavan hyväksyttävien päiväsaantien tai akuutin altistumisen viiteannosten ylittymiseen. |
| --- | --- |

(5)

Komission tarkastelukertomuksissa, jotka on laadittu kyseisten tehoaineiden sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, vahvistetaan kyseisten aineiden hyväksyttävä päiväsaanti (ADI-arvo) ja tarvittaessa akuutin altistumisen viiteannos. Kyseisillä tehoaineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden kuluttajien altistumista on arvioitu yhteisön menettelyjen mukaisesti. Lisäksi on otettu huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (16) ja kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto (17) käytetyistä menetelmistä. Jäämien ehdotettujen enimmäismäärien ei katsota johtavan hyväksyttävien päiväsaantien tai akuutin altistumisen viiteannosten ylittymiseen.

| (6) | Jotta taattaisiin, että kuluttajia suojellaan riittävästi altistumiselta kasvinsuojelutuotteiden luvattomasta käytöstä peräisin oleville jäämille, olisi aiheellista vahvistaa, että jäämien väliaikainen enimmäismäärä asianomaisissa tuote-/torjunta-aine-yhdistelmissä on yhtä kuin analyysiherkkyyden alaraja. |
| --- | --- |

(6)

Jotta taattaisiin, että kuluttajia suojellaan riittävästi altistumiselta kasvinsuojelutuotteiden luvattomasta käytöstä peräisin oleville jäämille, olisi aiheellista vahvistaa, että jäämien väliaikainen enimmäismäärä asianomaisissa tuote-/torjunta-aine-yhdistelmissä on yhtä kuin analyysiherkkyyden alaraja.

| (7) | Tällaiset yhteisön tasolla vahvistettavat jäämien väliaikaiset enimmäismäärät eivät estä jäsenvaltioita vahvistamasta kyseisille aineille väliaikaista jäämien enimmäismäärää direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja liitteen VI mukaisesti. Neljää vuotta on pidettävä riittävänä ajanjaksona, jonka kuluessa asianomaisen tehoaineen tulevat käyttötarkoitukset voidaan vahvistaa. Tämän ajanjakson jälkeen jäämien väliaikaisen enimmäismäärän pitäisi muuttua lopulliseksi. |
| --- | --- |

(7)

Tällaiset yhteisön tasolla vahvistettavat jäämien väliaikaiset enimmäismäärät eivät estä jäsenvaltioita vahvistamasta kyseisille aineille väliaikaista jäämien enimmäismäärää direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja liitteen VI mukaisesti. Neljää vuotta on pidettävä riittävänä ajanjaksona, jonka kuluessa asianomaisen tehoaineen tulevat käyttötarkoitukset voidaan vahvistaa. Tämän ajanjakson jälkeen jäämien väliaikaisen enimmäismäärän pitäisi muuttua lopulliseksi.

| (8) | Sen vuoksi kaikki näiden kasvinsuojeluaineiden käytöstä johtuvat jäämien enimmäismäärät on tarpeen lisätä direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteisiin tai korvata ne kasvinsuojeluaineiden käyttökiellon asianmukaisen valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi. Jos kyseisten direktiivien liitteissä on jo määritelty jäämien enimmäismäärät, niitä on aiheellista muuttaa. Jos jäämien enimmäismääriä ei ole vielä määritelty, ne on aiheellista vahvistaa ensimmäisen kerran. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi kaikki näiden kasvinsuojeluaineiden käytöstä johtuvat jäämien enimmäismäärät on tarpeen lisätä direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteisiin tai korvata ne kasvinsuojeluaineiden käyttökiellon asianmukaisen valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi. Jos kyseisten direktiivien liitteissä on jo määritelty jäämien enimmäismäärät, niitä on aiheellista muuttaa. Jos jäämien enimmäismääriä ei ole vielä määritelty, ne on aiheellista vahvistaa ensimmäisen kerran.

| (9) | Glyfosaattia käytetään esterinä tai suolana. Glyfosaattitrimesiumsuolan tapauksessa myös trimetyylisulfoniumkationin jäämällä on toksikologista merkitystä. Siksi on tarpeen vahvistaa jäämien enimmäismäärä kyseiselle kationille. |
| --- | --- |

(9)

Glyfosaattia käytetään esterinä tai suolana. Glyfosaattitrimesiumsuolan tapauksessa myös trimetyylisulfoniumkationin jäämällä on toksikologista merkitystä. Siksi on tarpeen vahvistaa jäämien enimmäismäärä kyseiselle kationille.

| (10) | Tämän seurauksena olisi poistettava direktiivin 76/895/ETY säännökset, joilla vahvistetaan jäämien enimmäismäärät klooriprofaamille. |
| --- | --- |

(10)

Tämän seurauksena olisi poistettava direktiivin 76/895/ETY säännökset, joilla vahvistetaan jäämien enimmäismäärät klooriprofaamille.

| (11) | Direktiivit 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY sekä 90/642/ETY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivit 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY sekä 90/642/ETY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (12) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Poistetaan direktiivin 76/895/ETY liitteessä II oleva klooriprofaamia koskeva kohta.

2 artikla

Muutetaan direktiivi 86/362/ETY seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteessä II olevaan A osaan bromoksyniiliä, klooriprofaamia, dimetenamidi-p:tä, flatsasulfuronia, flurtamonia, ioksiniilia, mepanipyriimiä, propoksikarbatsonia, pyraklostrobiinia, kinoksifeeniä, trimetyylisulfoniumkationia ja tsoksamidia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

Lisätään liitteessä II olevaan A osaan bromoksyniiliä, klooriprofaamia, dimetenamidi-p:tä, flatsasulfuronia, flurtamonia, ioksiniilia, mepanipyriimiä, propoksikarbatsonia, pyraklostrobiinia, kinoksifeeniä, trimetyylisulfoniumkationia ja tsoksamidia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

| 2) | Korvataan liitteessä II olevassa A osassa glyfosaattia koskeva kohta tämän direktiivin liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II olevassa A osassa glyfosaattia koskeva kohta tämän direktiivin liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Muutetaan direktiivi 86/363/ETY seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteessä II olevaan A osaan bromoksyniiliä, klooriprofaamia, ioksiniilia, pyraklostrobiinia, kinoksifeeniä ja trimetyylisulfoniumkationia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

Lisätään liitteessä II olevaan A osaan bromoksyniiliä, klooriprofaamia, ioksiniilia, pyraklostrobiinia, kinoksifeeniä ja trimetyylisulfoniumkationia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

| 2) | Korvataan liitteessä II olevassa B osassa glyfosaattia koskeva kohta tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II olevassa B osassa glyfosaattia koskeva kohta tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti.

4 artikla

Muutetaan direktiivi 90/642/ETY seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteessä II olevaan A osaan bromoksyniiliä, klooriprofaamia, dimetenamidi-p:tä, flatsasulfuronia, flurtamonia, ioksiniilia, mepanipyriimiä, propoksikarbatsonia, pyraklostrobiinia, kinoksifeeniä, trimetyylisulfoniumkationia ja tsoksamidia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen V mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

Lisätään liitteessä II olevaan A osaan bromoksyniiliä, klooriprofaamia, dimetenamidi-p:tä, flatsasulfuronia, flurtamonia, ioksiniilia, mepanipyriimiä, propoksikarbatsonia, pyraklostrobiinia, kinoksifeeniä, trimetyylisulfoniumkationia ja tsoksamidia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen V mukaisesti.

| 2) | Korvataan liitteessä II glyfosaattia koskeva kohta tämän direktiivin liitteen VI mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä II glyfosaattia koskeva kohta tämän direktiivin liitteen VI mukaisesti.

5 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 21 päivänä huhtikuuta 2006. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kyseiset säädöstekstit sekä kyseisten säännösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 21 päivästä huhtikuuta 2007.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

6 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2003/118/EY (EUVL L 327, 16.12.2003, s. 25).

1

(2)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2005/48/EY (EUVL L 219, 24.8.2005, s. 29).

2

(3)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2005/48/EY.

3

(4)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2005/48/EY.

4

(5)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2005/34/EY (EUVL L 125, 18.5.2005, s. 5).

5

(6)  EYVL L 304, 21.11.2001, s. 14.

6

(7)  EUVL L 70, 9.3.2004, s. 32.

7

(8)  EUVL L 120, 24.4.2004, s. 26.

8

(9)  EUVL L 247, 30.9.2003, s. 20. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/64/EY (EUVL L 125, 28.4.2004, s. 42).

9

(10)  EUVL L 325, 12.12.2003, s. 41.

10

(11)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 50.

11

(12)  EUVL L 120, 24.4.2004, s. 39. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/97/EY (EUVL L 301, 28.9.2004, s. 53).

12

(13)  EUVL L 125, 28.4.2004, s. 38.

13

(14)  EYVL L 234, 9.8.1982, s. 1.

14

(15)  EYVL L 290, 29.10.1998, s. 25.

15

(16)  Ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi (tarkistettu). Laadittu GEMS/Food Programme -ohjelmassa yhdessä elintarvikkeiden torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa. Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

16

(17)  Kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto neuvoston direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamiseen liittyvistä kysymyksistä (kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto, 14. heinäkuuta 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

17

---

LIITE I

| Torjunta-ainejäämät | Enimmäismäärä mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Bromoksyniili ja sen bromoksyniilinä ilmoitetut esterit | 0,10 (2) Maissi
  0,05 (1)
   (2) Muut viljat |
| Klooriprofaami (klooriprofaami ja 3-kloorianiliini, ilmaistuna klooriprofaamina) | 0,02 (1)
   (2)

  VILJAT |
| Dimetenamidi-p mukaan luettuina sen isomeerien muut seokset (isomeerien summa) | 0,01 (1)
   (2)

  VILJAT |
| Flatsasulfuroni | 0,02 (1)
   (2)

  VILJAT |
| Flurtamoni | 0,02 (1)
   (2)

  VILJAT |
| Ioksiniili, mukaan luettuina sen ioksiniilinä ilmaistut esterit | 0,05 (1)
   (2)

  VILJAT |
| Mepanipyriimi ja sen metaboliitti (2-aniliini-4-(2-hydroksipropyyli)-6-metyylipyrimidiini) mepanipyriiminä ilmaistuna | 0,01 (1)
   (2)

  VILJAT |
| Propoksikarbatsoni, sen suolat ja 2-hydroksipropoksi-propoksikarbatsoni propoksikarbatsonina laskettuna | 0,02 (1)
   (2)

  VILJAT |
| Pyraklostrobiini | 0,1 (2) Vehnä
  0,3 (2) Ohra
  0,1 (2) Ruis
  0,3 (2) Kaura
  0,1 (2) Ruisvehnä
  0,02 (1)
   (2) Muut viljat |
| Kinoksifeeni | 0,02 (1)
   (2) Vehnä
  0,2 (2) Ohra
  0,02 (1)
   (2) Ruis
  0,2 (2) Kaura
  0,02 (1)
   (2) Ruisvehnä
  0,02 (1)
   (2) Muut viljat |
| Trimetyylisulfoniumkationi, glyfosaatin käytöstä johtuva | 5 (2) Vehnä
  10 (2) Ohra
  5 (2) Ruis
  10 (2) Kaura
  5 (2) Ruisvehnä
  0,05 (1)
   (2) Muut viljat |
| Tsoksamidi | 0,02 (1)
   (2)

  VILJAT |

Torjunta-ainejäämät

Enimmäismäärä mg/kg (ppm)

Bromoksyniili ja sen bromoksyniilinä ilmoitetut esterit

0,10 (2) Maissi

0,05 (1)
   (2) Muut viljat

Klooriprofaami (klooriprofaami ja 3-kloorianiliini, ilmaistuna klooriprofaamina)

0,02 (1)
   (2)

VILJAT

Dimetenamidi-p mukaan luettuina sen isomeerien muut seokset (isomeerien summa)

0,01 (1)
   (2)

VILJAT

Flatsasulfuroni

0,02 (1)
   (2)

VILJAT

Flurtamoni

0,02 (1)
   (2)

VILJAT

Ioksiniili, mukaan luettuina sen ioksiniilinä ilmaistut esterit

0,05 (1)
   (2)

VILJAT

Mepanipyriimi ja sen metaboliitti (2-aniliini-4-(2-hydroksipropyyli)-6-metyylipyrimidiini) mepanipyriiminä ilmaistuna

0,01 (1)
   (2)

VILJAT

Propoksikarbatsoni, sen suolat ja 2-hydroksipropoksi-propoksikarbatsoni propoksikarbatsonina laskettuna

0,02 (1)
   (2)

VILJAT

Pyraklostrobiini

0,1 (2) Vehnä

0,3 (2) Ohra

0,1 (2) Ruis

0,3 (2) Kaura

0,1 (2) Ruisvehnä

0,02 (1)
   (2) Muut viljat

Kinoksifeeni

0,02 (1)
   (2) Vehnä

0,2 (2) Ohra

0,02 (1)
   (2) Ruis

0,2 (2) Kaura

0,02 (1)
   (2) Ruisvehnä

0,02 (1)
   (2) Muut viljat

Trimetyylisulfoniumkationi, glyfosaatin käytöstä johtuva

5 (2) Vehnä

10 (2) Ohra

5 (2) Ruis

10 (2) Kaura

5 (2) Ruisvehnä

0,05 (1)
   (2) Muut viljat

Tsoksamidi

0,02 (1)
   (2)

VILJAT

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

(2)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 10. marraskuuta 2009.

---

LIITE II

| Torjunta-ainejäämät | Enimmäismäärä mg/kg (ppm) |
| --- | --- |
| Glyfosaatti | 10 (2) Vehnä
  20 (2) Ohra
  1 (2) Maissi
  10 (2) Ruis
  20 (2) Kaura
  20 (2) Durra
  10 (2) Ruisvehnä
  0,1 (1)
   (2) Muut viljat |

Torjunta-ainejäämät

Enimmäismäärä mg/kg (ppm)

Glyfosaatti

10 (2) Vehnä

20 (2) Ohra

1 (2) Maissi

10 (2) Ruis

20 (2) Kaura

20 (2) Durra

10 (2) Ruisvehnä

0,1 (1)
   (2) Muut viljat

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

(2)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 10. marraskuuta 2009.

---

LIITE III

| Enimmäismäärä mg/kg (ppm) |
| --- |
| Torjunta-ainejäämät | liha, rasva mukaan luettuna, lihavalmisteet, muut eläimenosat ja eläinrasvat, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 | maito ja maitotuotteet, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 | kuorettomat tuoreet munat, linnunmunat ja munankeltuaiset, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä 0407 00 ja 0408 |
| Bromoksyniili ja sen bromoksyniilinä ilmoitetut esterit | liha 0,05 (2); sivutuotteet 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Klooriprofaami ja 4'-hydroksiklooriprofaami-O-sulfonihappo (4-HSA) ilmaistuna klooriprofaamina | liha 0,05 (1)
   (2); maksa 0,05 (1)
   (2); munuainen 0,2 (2) | 0,2 (2) | — |
| Ioksiniili, mukaan luettuina sen ioksiniilinä ilmaistut esterit | liha 0,05 (2); sivutuotteet 0,20 (2) | 0,01 (1)
   (2) | |
| Pyraklostrobiini | 0,05 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) | 0,05 (1)
   (2) |
| Kinoksifeeni | 0,2 (2) | 0,05 (2) | 0,02 (1)
   (2) |
| Trimetyylisulfoniumkationi, glyfosaatin käytöstä aiheutuva | 0,2 (2) naudan munuainen
  0,5 (2) naudan maksa
  0,2 (2) naudan liha
  0,1 (2) siipikarjan munuainen
  0,05 (1)
   (2) muut | 0,1 (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Enimmäismäärä mg/kg (ppm)

Torjunta-ainejäämät

liha, rasva mukaan luettuna, lihavalmisteet, muut eläimenosat ja eläinrasvat, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602

maito ja maitotuotteet, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä 0401, 0402, 0405 00 ja 0406

kuorettomat tuoreet munat, linnunmunat ja munankeltuaiset, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä 0407 00 ja 0408

Bromoksyniili ja sen bromoksyniilinä ilmoitetut esterit

liha 0,05 (2); sivutuotteet 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Klooriprofaami ja 4'-hydroksiklooriprofaami-O-sulfonihappo (4-HSA) ilmaistuna klooriprofaamina

liha 0,05 (1)
   (2); maksa 0,05 (1)
   (2); munuainen 0,2 (2)

0,2 (2)

—

Ioksiniili, mukaan luettuina sen ioksiniilinä ilmaistut esterit

liha 0,05 (2); sivutuotteet 0,20 (2)

0,01 (1)
   (2)

Pyraklostrobiini

0,05 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

0,05 (1)
   (2)

Kinoksifeeni

0,2 (2)

0,05 (2)

0,02 (1)
   (2)

Trimetyylisulfoniumkationi, glyfosaatin käytöstä aiheutuva

0,2 (2) naudan munuainen

0,5 (2) naudan maksa

0,2 (2) naudan liha

0,1 (2) siipikarjan munuainen

0,05 (1)
   (2) muut

0,1 (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

(2)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 10. marraskuuta 2009.

---

LIITE IV

| Enimmäismäärä mg/kg (ppm) |
| --- |
| Torjunta-ainejäämät | Liha, rasva mukaan luettuna, lihavalmisteet, muut eläimenosat ja eläinrasvat, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 | Maito ja maitotuotteet, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 | Kuorettomat tuoreet munat, linnunmunat ja munankeltuaiset, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä 0407 00 ja 0408 |
| Glyfosaatti | 2 (2) naudan munuainen
  0,2 (2) naudan maksa
  0,5 (2) sian munuainen
  0,1 (2) siipikarjan munuainen
  0,05 (1)
   (2) muut | 0,01 (1)
   (2) | 0,01 (1)
   (2) |

Enimmäismäärä mg/kg (ppm)

Torjunta-ainejäämät

Liha, rasva mukaan luettuna, lihavalmisteet, muut eläimenosat ja eläinrasvat, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602

Maito ja maitotuotteet, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä 0401, 0402, 0405 00 ja 0406

Kuorettomat tuoreet munat, linnunmunat ja munankeltuaiset, jotka on lueteltu liitteen I nimikkeissä 0407 00 ja 0408

Glyfosaatti

2 (2) naudan munuainen

0,2 (2) naudan maksa

0,5 (2) sian munuainen

0,1 (2) siipikarjan munuainen

0,05 (1)
   (2) muut

0,01 (1)
   (2)

0,01 (1)
   (2)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

(2)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 10. marraskuuta 2009.

---

LIITE V

| Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan | Bromoksyniili ja sen bromoksyniilinä ilmoitetut esterit | Klooriprofaami (klooriprofaami ja 3-kloorianiliini, ilmaistuna klooriprofaamina) (2) | Dimetenamidi-p mukaan luettuina sen isomeerien muut seokset (isomeerien summa) | Flatsasulfuroni | Flurtamoni | Ioksiniili, mukaan luettuina sen ioksiniilinä ilmaistut esterit | Mepanipyriimi ja sen metaboliitti (2-aniliini-4-(2-hydroksipropyyli)-6-metyylipyrimidiini mepanipyriiminä ilmaistuna) | Propoksikarbatsoni, sen suolat ja 2-hydroksipropoksi-propoksikarbatsoni, propoksikarbatsonina laskettuna | Pyraklostrobiini | Kinoksifeeni | Trimetyylisulfoniumkationi, glyfosaatin käytöstä aiheutuva | Tsoksamidi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät |

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

Bromoksyniili ja sen bromoksyniilinä ilmoitetut esterit

Klooriprofaami (klooriprofaami ja 3-kloorianiliini, ilmaistuna klooriprofaamina) (2)

Dimetenamidi-p mukaan luettuina sen isomeerien muut seokset (isomeerien summa)

Flatsasulfuroni

Flurtamoni

Ioksiniili, mukaan luettuina sen ioksiniilinä ilmaistut esterit

Mepanipyriimi ja sen metaboliitti (2-aniliini-4-(2-hydroksipropyyli)-6-metyylipyrimidiini mepanipyriiminä ilmaistuna)

Propoksikarbatsoni, sen suolat ja 2-hydroksipropoksi-propoksikarbatsoni, propoksikarbatsonina laskettuna

Pyraklostrobiini

Kinoksifeeni

Trimetyylisulfoniumkationi, glyfosaatin käytöstä aiheutuva

Tsoksamidi

1.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | SITRUSHEDELMÄT |
| --- | --- |

i)

SITRUSHEDELMÄT

0,02 (3)

0,01 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Greipit

Sitruunat

Limetit

Mandariinit (klementiinit ja muut sitrushybridit mukaan luettuina)

0,05 (1)
   (3)

Appelsiinit

0,5 (3)

Pomelot

Muut

0,05 (1)
   (3)

| ii) | PÄHKINÄT (kuoritut ja kuorimattomat) |
| --- | --- |

ii)

PÄHKINÄT (kuoritut ja kuorimattomat)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Mantelit

Parapähkinät

Acajoupähkinät

Kastanjat

Kookospähkinät

Hasselpähkinät

Queenslandin pähkinät

Pekaanipähkinät

Setrin pähkinät

Pistaasimantelit

1 (3)

Saksanpähkinät

Muut

0,02 (1)
   (3)

| iii) | OMENAMAISET HEDELMÄT |
| --- | --- |

iii)

OMENAMAISET HEDELMÄT

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Omenat

Päärynät

Kvittenit

Muut

| iv) | KIVIHEDELMÄT |
| --- | --- |

iv)

KIVIHEDELMÄT

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Aprikoosit

Kirsikat

0,2 (3)

0,3 (3)

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

Luumut

Muut

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| v) | MARJAT JA PIENET HEDELMÄT |
| --- | --- |

v)

MARJAT JA PIENET HEDELMÄT

0,05 (1)
   (3)

| a) | Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

a)

Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

0,02 (3)

3 (3)

1 (3)

5 (3)

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

0,02 (1)
   (3)

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

2 (3)

| b) | Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

b)

Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,01 (1)
   (3)

2 (3)

0,5 (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

| c) | Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Karhunvatukat

Sinivatukat

Jättivatukat (boysen- ja loganinmarjat)

Vadelmat

Muut

| d) | Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

d)

Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

1 (3)

0,02 (1)
   (3)

Mustikat

Karpalot

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

Karviaiset

Muut

| e) | Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät |
| --- | --- |

e)

Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| vi) | MUUT HEDELMÄT |
| --- | --- |

vi)

MUUT HEDELMÄT

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Avokadot

Banaanit

Taatelit

Viikunat

Kiivit

Kumkvatit

Litsit

Mangot

0,05 (3)

Oliivit

0,02 (3)

Syötäväksi tarkoitetut oliivit

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Öljyn valmistukseen tarkoitetut oliivit

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 (3)

—

Passionhedelmät

Ananakset

Papaijat

0,05 (3)

Muut

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 2. | Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset |
| --- | --- |

2.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| i) | JUUREKSET JA JUURIMUKULAT |
| --- | --- |

i)

JUUREKSET JA JUURIMUKULAT

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Punajuurikkaat

Porkkanat

0,2 (3)

Mukulasellerit

Piparjuuri

Maa-artisokat

Palsternakat

0,2 (3)

Juuripersiljat

Retiisit ja retikat

Kaurajuuret

Bataatit

Lantut

Nauriit

Jamssit

Muut

0,05 (1)
   (3)

| ii) | SIPULIT |
| --- | --- |

ii)

SIPULIT

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Valkosipuli

0,2 (3)

Sipulit

0,2 (3)

0,2 (3)

Salottisipulit

0,2 (3)

Varhaissipulit

Muut

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iii) | HEDELMÄ-VIHANNEKSET |
| --- | --- |

iii)

HEDELMÄ-VIHANNEKSET

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| a) | Solanaceae-heimon kasvit |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-heimon kasvit

0,02 (1)
   (3)

Tomaatit

1 (3)

0,5 (3)

Paprikat

Munakoisot

Muut

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| b) | Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon kasvit |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon kasvit

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Kurkut

Pikkukurkut

Kesäkurpitsat

Muut

| c) | Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon kasvit |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon kasvit

0,01 (1)
   (3)

0,05 (3)

0,02 (1)
   (3)

Melonit

Kurpitsat

Vesimelonit

Muut

| d) | Sokerimaissi |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissi

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| iv) | KAALIT |
| --- | --- |

iv)

KAALIT

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Kaalit (kukinnon muodostavat) |
| --- | --- |

a)

Kaalit (kukinnon muodostavat)

Parsakaalit

Kukkakaalit

Muut

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

Ruusukaalit

Keräkaalit

Muut

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

Kiinankaalit

Kerimättömät kaalit

Muut

| d) | Kyssäkaali |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaali

| v) | LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT |
| --- | --- |

v)

LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Salaatit ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

a)

Salaatit ja sen kaltaiset vihannekset

2 (3)

Vihanneskrassi

Vuonankaali

Salaatti

Siloendiivi

Muut

| b) | Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

b)

Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

0,02 (1)
   (3)

Pinaatti

Mangoldi (chard)

Muut

| c) | Vesikrassi |
| --- | --- |

c)

Vesikrassi

0,02 (1)
   (3)

| d) | Endiivit |
| --- | --- |

d)

Endiivit

0,02 (1)
   (3)

| e) | Yrtit |
| --- | --- |

e)

Yrtit

0,02 (1)
   (3)

Kirveli

Ruohosipuli

Persilja

Yrttiselleri

Muut

| vi) | PALKOVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vi)

PALKOVIHANNEKSET (tuoreet)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Pavut (silpimättömät)

Pavut (silvityt)

Herneet (silpimättömät)

Herneet (silvityt)

Muut

| vii) | VARSIVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vii)

VARSIVIHANNEKSET (tuoreet)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Parsat

Kardoni

Ruotisellerit

Fenkoli

Latva-artisokka

Purjo

Raparperi

Muut

| viii) | SIENET |
| --- | --- |

viii)

SIENET

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

| a) | Viljellyt sienet |
| --- | --- |

a)

Viljellyt sienet

0,05 (1)
   (3)

| b) | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- |

b)

Luonnonvaraiset sienet

20 (3)

| 3. | Kuivatut palkokasvit |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,3 (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Pavut

Linssit

Herneet

Muut

| 4. | Öljykasvin siemenet |
| --- | --- |

4.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

Pellavansiemenet

Maapähkinät

Unikonsiemenet

Seesaminsiemenet

Auringonkukansiemenet

Rapsinsiemenet

Soijapavut

10 (3)

Sinapinsiemenet

Puuvillansiemenet

Muut

0,05 (1)
   (3)

| 5. | Perunat |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)
   (3)

10 (2)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,01 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

Varhaisperunat

Varastoperunat

| 6. | Tee (kuivatut lehdet ja lehtiruodit, fermentoitu ja muu, Camellia sinensis -laji) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

| 7. | Humala (kuivattu), humalan siemenet ja tähkäjauhe mukaan luettuina |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,1 (1)
   (3)

0,02 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,5 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

0,05 (1)
   (3)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

(2)  Jäämiksi perunoissa määritetään pelkkä klooriprofaami.

(3)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 10. marraskuuta 2009.

---

LIITE VI

Torjunta-ainemäärien enimmäismäärät (mg/kg)

| Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan | Glyfosaatti |
| --- | --- |
| 1)   Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät |
| i) | SITRUSHEDELMÄT |

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

Glyfosaatti

Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät

i)

SITRUSHEDELMÄT

Greipit

0,1 (2)

Sitruunat

0,1 (2)

Limetit

Mandariinit (klementiinit ja muut sitrushybridit mukaan luettuina)

0,1 (2)

Appelsiinit

0,5 (2)

Pomelot

Muut

0,1 (1)
   (2)

| ii) | PÄHKINÄT (kuoritut ja kuorimattomat) |
| --- | --- |

ii)

PÄHKINÄT (kuoritut ja kuorimattomat)

0,1 (1)
   (2)

Mantelit

Parapähkinät

Acajoupähkinät

Kastanjat

Kookospähkinät

Hasselpähkinät

Queenslandin pähkinät

Pekaanipähkinät

Setrin pähkinät

Pistaasimantelit

Saksanpähkinät

Muut

| iii) | OMENAMAISET HEDELMÄT |
| --- | --- |

iii)

OMENAMAISET HEDELMÄT

0,1 (1)
   (2)

Omenat

Päärynät

Kvittenit

Muut

| iv) | KIVIHEDELMÄT |
| --- | --- |

iv)

KIVIHEDELMÄT

0,1 (1)
   (2)

Aprikoosit

Kirsikat

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

Luumut

Muut

| v) | MARJAT JA PIENET HEDELMÄT |
| --- | --- |

v)

MARJAT JA PIENET HEDELMÄT

| a) | Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

a)

Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

0,5 (2)

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

| b) | Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

b)

Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,1 (1)
   (2)

| c) | Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,1 (1)
   (2)

Karhunvatukat

Sinivatukat

Jättivatukat (boysen- ja loganinmarjat)

Vadelmat

Muut

| d) | Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

d)

Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,1 (1)
   (2)

Mustikat

Karpalot

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

Karviaiset

Muut

| e) | Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät |
| --- | --- |

e)

Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

0,1 (1)
   (2)

| vi) | MUUT HEDELMÄT |
| --- | --- |

vi)

MUUT HEDELMÄT

Avokadot

Banaanit

Taatelit

Viikunat

Kiivit

Kumkvatit

Litsit

Mangot

Oliivit

Syötäväksi tarkoitetut oliivit

Öljyn valmistukseen tarkoitetut oliivit

1 (2)

Passionhedelmät

Ananakset

Pepaijat

Muut

0,05 (1)
   (2)

Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset

| i) | JUUREKSET JA JUURIMUKULAT |
| --- | --- |

i)

JUUREKSET JA JUURIMUKULAT

0,1 (1)
   (2)

Punajuurikkaat

Porkkanat

Mukulasellerit

Piparjuuri

Maa-artisokat

Palsternakat

Juuripersiljat

Retiisit ja retikat

Kaurajuuret

Bataatit

Lantut

Nauriit

Jamssit

Muut

| ii) | SIPULIT |
| --- | --- |

ii)

SIPULIT

0,1 (1)
   (2)

Valkosipuli

Sipulit

Salottisipulit

Varhaissipulit

Muut

| iii) | HEDELMÄ-VIHANNEKSET |
| --- | --- |

iii)

HEDELMÄ-VIHANNEKSET

0,1 (1)
   (2)

| a) | Solanaceae-heimon kasvit |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-heimon kasvit

Tomaatit

Paprikat

Munakoisot

Muut

| b) | Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon kasvit |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon kasvit

Kurkut

Pikkukurkut

Kesäkurpitsat

Muut

| c) | Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon kasvit |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon kasvit

Melonit

Kurpitsat

Vesimelonit

Muut

| d) | Sokerimaissi |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissi

| iv) | KAALIT |
| --- | --- |

iv)

KAALIT

0,1 (1)
   (2)

| a) | Kaalit (kukinnon muodostavat) |
| --- | --- |

a)

Kaalit (kukinnon muodostavat)

Parsakaalit

Kukkakaalit

Muut

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

Ruusukaalit

Keräkaalit

Muut

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

Kiinankaalit

Kerimättömät kaalit

Muut

| d) | Kyssäkaali |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaali

| v) | LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT |
| --- | --- |

v)

LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT

0,1 (1)
   (2)

| a) | Salaatit ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

a)

Salaatit ja sen kaltaiset vihannekset

Vihanneskrassi

Vuonankaali

Salaatti

Siloendiivi

Muut

| b) | Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

b)

Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

Pinaatti

Mangoldi (chard)

Muut

| c) | Vesikrassi |
| --- | --- |

c)

Vesikrassi

| d) | Endiivit |
| --- | --- |

d)

Endiivit

| e) | Yrtit |
| --- | --- |

e)

Yrtit

Kirveli

Ruohosipuli

Persilja

Yrttiselleri

Muut

| vi) | PALKOVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vi)

PALKOVIHANNEKSET (tuoreet)

0,1 (1)
   (2)

Pavut (silpimättömät)

Pavut (silvityt)

Herneet (silpimättömät)

Herneet (silvityt)

Muut

| vii) | VARSIVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vii)

VARSIVIHANNEKSET (tuoreet)

0,1 (1)
   (2)

Parsat

Kardoni

Ruotisellerit

Fenkoli

Latva-artisokka

Purjo

Raparperi

Muut

| viii) | SIENET |
| --- | --- |

viii)

SIENET

| a) | Viljellyt sienet |
| --- | --- |

a)

Viljellyt sienet

0,1 (1)
   (2)

| b) | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- |

b)

Luonnonvaraiset sienet

50 (2)

Kuivatut palkokasvit

Pavut

2 (2)

Linssit

Herneet

10 (2)

Muut

0,1 (1)
   (2)

Öljykasvin siemenet

Pellavansiemenet

10 (2)

Maapähkinät

Unikonsiemenet

Seesaminsiemenet

Auringonkukansiemenet

20 (2)

Rapsinsiemenet

10 (2)

Soijapavut

20 (2)

Sinapinsiemenet

10 (2)

Puuvillansiemenet

10 (2)

Muut

0,1 (1)
   (2)

| 5) | Perunat |
| --- | --- |

5)

0,5 (2)

Varhaisperunat

Varastoperunat

| 6) | Tee (kuivatut lehdet ja lehtiruodit, fermentoitu ja muu, Camellia sinensis -laji) |
| --- | --- |

6)

2 (2)

| 7) | Humala (kuivattu), humalan siemenet ja tähkäjauhe mukaan luettuina |
| --- | --- |

7)

0,1 (1)
   (2)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

(2)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 10. marraskuuta 2009.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/54

---

KOMISSION SUOSITUS,

annettu 18 päivänä toukokuuta 2005,

laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/737/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio hyväksyi huhtikuussa 2004 tiedonannon tekijänoikeuden ja lähioikeuksien hallinnoinnista sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi huhtikuussa 2004 tiedonannon tekijänoikeuden ja lähioikeuksien hallinnoinnista sisämarkkinoilla.

| (2) | Euroopan parlamentti totesi 15 päivänä tammikuuta 2004 hyväksymässään mietinnössä (1), että oikeudenhaltijoiden olisi voitava saada tekijänoikeus- ja lähioikeuksien suoja koko voimassaoloajalle aina kun tällaisia oikeuksia vahvistetaan kansallisista rajoista tai käyttötavoista riippumatta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentti totesi 15 päivänä tammikuuta 2004 hyväksymässään mietinnössä (1), että oikeudenhaltijoiden olisi voitava saada tekijänoikeus- ja lähioikeuksien suoja koko voimassaoloajalle aina kun tällaisia oikeuksia vahvistetaan kansallisista rajoista tai käyttötavoista riippumatta.

| (3) | Lisäksi Euroopan parlamentti korosti, että tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävää kollektiivista hallinnointia koskevilla yhteisön toimilla olisi vahvistettava taiteilijoiden, myös kirjailijoiden ja muusikoiden, luottamusta siihen, että heidän teostensa yleiseurooppalaiseen käyttöön on liitetty taloudellinen korvaus (2). |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi Euroopan parlamentti korosti, että tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävää kollektiivista hallinnointia koskevilla yhteisön toimilla olisi vahvistettava taiteilijoiden, myös kirjailijoiden ja muusikoiden, luottamusta siihen, että heidän teostensa yleiseurooppalaiseen käyttöön on liitetty taloudellinen korvaus (2).

| (4) | Uuden teknologian ansiosta on muodostunut kaupallisten käyttäjien uusi sukupolvi, joka hyödyntää musiikkiteoksia ja muuta aineistoa verkossa. Laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottaminen edellyttää useiden tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien hallinnointia. |
| --- | --- |

(4)

Uuden teknologian ansiosta on muodostunut kaupallisten käyttäjien uusi sukupolvi, joka hyödyntää musiikkiteoksia ja muuta aineistoa verkossa. Laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottaminen edellyttää useiden tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien hallinnointia.

| (5) | Yksi tällainen oikeus on yksinoikeus toisintamiseen, joka kattaa kaikki toisinnot musiikkiteoksen verkkojakeluprosessissa. Muita oikeuksia ovat oikeus musiikkiteosten yleisölle välittämiseen, oikeus kohtuulliseen korvaukseen muun aineiston yleisölle välittämisestä ja yksinoikeus musiikkiteoksen tai muun aineiston saattamiseen yleisön saataville. |
| --- | --- |

(5)

Yksi tällainen oikeus on yksinoikeus toisintamiseen, joka kattaa kaikki toisinnot musiikkiteoksen verkkojakeluprosessissa. Muita oikeuksia ovat oikeus musiikkiteosten yleisölle välittämiseen, oikeus kohtuulliseen korvaukseen muun aineiston yleisölle välittämisestä ja yksinoikeus musiikkiteoksen tai muun aineiston saattamiseen yleisön saataville.

| (6) | Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY (3) ja vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla 19 päivänä marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/100/ETY (4) mukaan kaikki oikeudet musiikkiteosten hyödyntämiseen verkossa edellyttävät lisenssiä. Oikeuksia voivat hallinnoida oikeudenhaltijoille tiettyjä hallinnointipalveluja tuottavat ja oikeudenhaltijoita edustavat yhteisvalvontajärjestöt tai yksittäiset oikeudenhaltijat itse. |
| --- | --- |

(6)

Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY (3) ja vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla 19 päivänä marraskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/100/ETY (4) mukaan kaikki oikeudet musiikkiteosten hyödyntämiseen verkossa edellyttävät lisenssiä. Oikeuksia voivat hallinnoida oikeudenhaltijoille tiettyjä hallinnointipalveluja tuottavat ja oikeudenhaltijoita edustavat yhteisvalvontajärjestöt tai yksittäiset oikeudenhaltijat itse.

| (7) | Verkko-oikeuksien lisensointi on usein rajattu koskemaan tiettyä aluetta, ja kaupalliset käyttäjät neuvottelevat kunkin jäsenvaltion yhteisvalvontajärjestön kanssa jokaisesta oikeudesta, joka liittyy hyödyntämiseen verkossa. |
| --- | --- |

(7)

Verkko-oikeuksien lisensointi on usein rajattu koskemaan tiettyä aluetta, ja kaupalliset käyttäjät neuvottelevat kunkin jäsenvaltion yhteisvalvontajärjestön kanssa jokaisesta oikeudesta, joka liittyy hyödyntämiseen verkossa.

| (8) | Tänä musiikkiteosten verkkohyödyntämisen aikakautena kaupalliset käyttäjät tarvitsevat kuitenkin lisensointikäytännön, joka soveltuu monta aluetta kattavaan verkkoympäristöön. Sen vuoksi on tarpeen antaa suosituksia monta aluetta kattavasta lisensoinnista, jotta parannetaan kaupallisten käyttäjien toiminnan oikeusvarmuutta sekä edistetään laillisia verkkopalveluja ja siten kasvatetaan oikeudenhaltijoiden tulovirtaa. |
| --- | --- |

(8)

Tänä musiikkiteosten verkkohyödyntämisen aikakautena kaupalliset käyttäjät tarvitsevat kuitenkin lisensointikäytännön, joka soveltuu monta aluetta kattavaan verkkoympäristöön. Sen vuoksi on tarpeen antaa suosituksia monta aluetta kattavasta lisensoinnista, jotta parannetaan kaupallisten käyttäjien toiminnan oikeusvarmuutta sekä edistetään laillisia verkkopalveluja ja siten kasvatetaan oikeudenhaltijoiden tulovirtaa.

| (9) | Kansalliset rajat ylittävä kollektiivisten hallinnointipalvelujen tarjoamisen vapaus tarkoittaa sitä, että oikeudenhaltijat voivat vapaasti valita yhteisvalvontajärjestön hallinnoimaan oikeuksiaan, joita tarvitaan laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi kaikkialla yhteisössä. Tähän liittyy mahdollisuus verkko-oikeuksien luovuttamiseen tai siirtämiseen kokonaan tai osittain toiselle yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on järjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus. |
| --- | --- |

(9)

Kansalliset rajat ylittävä kollektiivisten hallinnointipalvelujen tarjoamisen vapaus tarkoittaa sitä, että oikeudenhaltijat voivat vapaasti valita yhteisvalvontajärjestön hallinnoimaan oikeuksiaan, joita tarvitaan laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi kaikkialla yhteisössä. Tähän liittyy mahdollisuus verkko-oikeuksien luovuttamiseen tai siirtämiseen kokonaan tai osittain toiselle yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on järjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus.

| (10) | Parantamalla oikeuksien rajatylittävien hallinnointirakenteiden tehokkuutta on tarkoitus myös edistää yhteisvalvontajärjestöjen toiminnan järkeistämistä ja avoimuutta kilpailusääntöjen noudattamisessa ottaen huomioon etenkin digitaaliympäristön asettamat vaatimukset. |
| --- | --- |

(10)

Parantamalla oikeuksien rajatylittävien hallinnointirakenteiden tehokkuutta on tarkoitus myös edistää yhteisvalvontajärjestöjen toiminnan järkeistämistä ja avoimuutta kilpailusääntöjen noudattamisessa ottaen huomioon etenkin digitaaliympäristön asettamat vaatimukset.

| (11) | Oikeudenhaltijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sisällyttävä oikeudenhaltijoille myönnettävä vähimmäissuoja, joka koskee laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi tarvittavia kaikkia oikeuksia. Oikeuksien hallinnoijat eivät saisi kohdella oikeudenhaltijoita eri tavoin asuinjäsenvaltion tai kansallisuuden mukaan. |
| --- | --- |

(11)

Oikeudenhaltijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sisällyttävä oikeudenhaltijoille myönnettävä vähimmäissuoja, joka koskee laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi tarvittavia kaikkia oikeuksia. Oikeuksien hallinnoijat eivät saisi kohdella oikeudenhaltijoita eri tavoin asuinjäsenvaltion tai kansallisuuden mukaan.

| (12) | Oikeudenhaltijoiden puolesta kerätyt rojaltit olisi jaettava tasapuolisesti ilman syrjintää oikeudenhaltijan asuinpaikan, kansallisuuden tai jäsenyysluokan perusteella. Erityisesti oikeudenhaltijoiden puolesta kerätyt rojaltit jäsenvaltioissa, joissa he eivät asu tai joiden kansalaisia he eivät ole, olisi jaettava mahdollisimman tehokkaasti. |
| --- | --- |

(12)

Oikeudenhaltijoiden puolesta kerätyt rojaltit olisi jaettava tasapuolisesti ilman syrjintää oikeudenhaltijan asuinpaikan, kansallisuuden tai jäsenyysluokan perusteella. Erityisesti oikeudenhaltijoiden puolesta kerätyt rojaltit jäsenvaltioissa, joissa he eivät asu tai joiden kansalaisia he eivät ole, olisi jaettava mahdollisimman tehokkaasti.

| (13) | Selontekovelvollisuutta, oikeudenhaltijan edustamista yhteisvalvontajärjestöjen päätöksentekoelimissä ja riitojenratkaisua koskevilla muilla suosituksilla on tarkoitus edistää yhteisvalvontajärjestöjen toiminnan järkeistämistä ja avoimuutta sekä varmistaa, että oikeudenhaltijat voivat tehdä perusteltuja päätöksiä. Yhteisvalvontajärjestöissä ei saisi olla jäsenyysluokkaan perustuvia eroja kohtelussa: kaikkia oikeudenhaltijoita, yhtä hyvin kirjailijoita, säveltäjiä, julkaisijoita, äänitetuottajia, esittäjiä ja muita oikeudenhaltijoita, olisi kohdeltava yhdenvertaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Selontekovelvollisuutta, oikeudenhaltijan edustamista yhteisvalvontajärjestöjen päätöksentekoelimissä ja riitojenratkaisua koskevilla muilla suosituksilla on tarkoitus edistää yhteisvalvontajärjestöjen toiminnan järkeistämistä ja avoimuutta sekä varmistaa, että oikeudenhaltijat voivat tehdä perusteltuja päätöksiä. Yhteisvalvontajärjestöissä ei saisi olla jäsenyysluokkaan perustuvia eroja kohtelussa: kaikkia oikeudenhaltijoita, yhtä hyvin kirjailijoita, säveltäjiä, julkaisijoita, äänitetuottajia, esittäjiä ja muita oikeudenhaltijoita, olisi kohdeltava yhdenvertaisesti.

| (14) | Verkkomusiikkimarkkinoiden kehittymistä on tarpeen jatkuvasti arvioida, |
| --- | --- |

(14)

Verkkomusiikkimarkkinoiden kehittymistä on tarpeen jatkuvasti arvioida,

SUOSITTELEE:

Määritelmät

| 1) | Tässä suosituksessa tarkoitetaan






  a) | ’tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnoinnilla laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi’ seuraavien palvelujen tuottamista: lisenssien myöntäminen kaupallisille käyttäjille, oikeuksien tarkastaminen ja valvonta, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien täytäntöönpano, rojaltien kerääminen sekä rojaltien jakaminen oikeudenhaltijoille; |
| --- | --- | --- |

1)

Tässä suosituksessa tarkoitetaan

a)

’tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnoinnilla laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi’ seuraavien palvelujen tuottamista: lisenssien myöntäminen kaupallisille käyttäjille, oikeuksien tarkastaminen ja valvonta, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien täytäntöönpano, rojaltien kerääminen sekä rojaltien jakaminen oikeudenhaltijoille;

| b) | ’musiikkiteoksella’ mitä tahansa musiikkiteosta tai muuta suojattua aineistoa; |
| --- | --- |

b)

’musiikkiteoksella’ mitä tahansa musiikkiteosta tai muuta suojattua aineistoa;

| c) | ’kokoelmalla’ yhteisvalvontajärjestön hallinnoimaa musiikkiteosten kokoelmaa; |
| --- | --- |

c)

’kokoelmalla’ yhteisvalvontajärjestön hallinnoimaa musiikkiteosten kokoelmaa;

| d) | ’monta aluetta kattavalla lisenssillä’ lisenssiä, joka kattaa useamman kuin yhden jäsenvaltion alueen; |
| --- | --- |

d)

’monta aluetta kattavalla lisenssillä’ lisenssiä, joka kattaa useamman kuin yhden jäsenvaltion alueen;

| e) | ’yhteisvalvontajärjestöllä’ a alakohdassa tarkoitettuja palveluja usealle oikeudenhaltijalle tuottavaa henkilöä; |
| --- | --- |

e)

’yhteisvalvontajärjestöllä’ a alakohdassa tarkoitettuja palveluja usealle oikeudenhaltijalle tuottavaa henkilöä;

| f) | ’verkko-oikeuksilla’ seuraavia oikeuksia:






  i) | yksinoikeus toisintamiseen, joka kattaa kaikki direktiivin 2001/29/EY mukaiset toisinnot, jotka on tehty aineettomien kopioiden muodossa musiikkiteosten verkkojakeluprosessissa; |
| --- | --- | --- |

f)

’verkko-oikeuksilla’ seuraavia oikeuksia:

i)

yksinoikeus toisintamiseen, joka kattaa kaikki direktiivin 2001/29/EY mukaiset toisinnot, jotka on tehty aineettomien kopioiden muodossa musiikkiteosten verkkojakeluprosessissa;

| ii) | oikeus musiikkiteoksen välittämiseen yleisölle joko direktiivin 2001/29/EY mukaisena oikeutena antaa lupa tai kieltää tai direktiivin 92/100/ETY mukaisena oikeutena kohtuulliseen korvaukseen, mukaan luettuna verkkolähetykset, verkkoradio ja rinnakkaislähetykset sekä tietokoneelle tai matkapuhelimeen tilatut palvelut; |
| --- | --- |

ii)

oikeus musiikkiteoksen välittämiseen yleisölle joko direktiivin 2001/29/EY mukaisena oikeutena antaa lupa tai kieltää tai direktiivin 92/100/ETY mukaisena oikeutena kohtuulliseen korvaukseen, mukaan luettuna verkkolähetykset, verkkoradio ja rinnakkaislähetykset sekä tietokoneelle tai matkapuhelimeen tilatut palvelut;

| iii) | yksinoikeus musiikkiteoksen saattamiseen yleisön saataville direktiivin 2001/29/EY mukaisesti, mukaan luettuna tilauspalvelut ja muut interaktiiviset palvelut; |
| --- | --- |

iii)

yksinoikeus musiikkiteoksen saattamiseen yleisön saataville direktiivin 2001/29/EY mukaisesti, mukaan luettuna tilauspalvelut ja muut interaktiiviset palvelut;

| g) | ’oikeudenhaltijalla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, jolla on verkko-oikeuksia; |
| --- | --- |

g)

’oikeudenhaltijalla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, jolla on verkko-oikeuksia;

| h) | ’kaupallisella käyttäjällä’ verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseen osallistuvaa henkilöä, joka tarvitsee oikeudenhaltijoilta lisenssin tuottaakseen laillisia verkkomusiikkipalveluja; |
| --- | --- |

h)

’kaupallisella käyttäjällä’ verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseen osallistuvaa henkilöä, joka tarvitsee oikeudenhaltijoilta lisenssin tuottaakseen laillisia verkkomusiikkipalveluja;

| i) | ’vastavuoroisella edustussopimuksella’ yhteisvalvontajärjestöjen kahdenvälistä sopimusta, jossa toinen yhteisvalvontajärjestö myöntää toiselle oikeuden edustaa kokoelmaansa toisen alueella. |
| --- | --- |

i)

’vastavuoroisella edustussopimuksella’ yhteisvalvontajärjestöjen kahdenvälistä sopimusta, jossa toinen yhteisvalvontajärjestö myöntää toiselle oikeuden edustaa kokoelmaansa toisen alueella.

Yleistä

| 2) | Jäsenvaltioita kehotetaan tukemaan laillisten verkkopalvelujen kasvua yhteisössä edistämällä sääntely-ympäristöä, joka soveltuu parhaiten tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnointiin laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi. |
| --- | --- |

2)

Jäsenvaltioita kehotetaan tukemaan laillisten verkkopalvelujen kasvua yhteisössä edistämällä sääntely-ympäristöä, joka soveltuu parhaiten tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnointiin laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi.

Oikeudenhaltijoiden, yhteisvalvontajärjestöjen ja kaupallisten käyttäjien välinen suhde

| 3) | Oikeudenhaltijoilla olisi oltava oikeus luovuttaa valitsemillaan alueilla laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi tarvittavien verkko-oikeuksien hallinnointi valitsemalleen yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on yhteisvalvontajärjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus. |
| --- | --- |

3)

Oikeudenhaltijoilla olisi oltava oikeus luovuttaa valitsemillaan alueilla laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi tarvittavien verkko-oikeuksien hallinnointi valitsemalleen yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on yhteisvalvontajärjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus.

| 4) | Yhteisvalvontajärjestöjen olisi edustettava oikeudenhaltijoiden etuja erityistä huolellisuutta noudattaen. |
| --- | --- |

4)

Yhteisvalvontajärjestöjen olisi edustettava oikeudenhaltijoiden etuja erityistä huolellisuutta noudattaen.

| 5) | Verkko-oikeuksien lisensoinnin yhteydessä oikeudenhaltijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen väliseen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sovellettava vähintään seuraavia periaatteita:






  a) | oikeudenhaltijoiden on voitava määrittää kollektiiviseen hallinnointiin luovutettavat verkko-oikeudet; |
| --- | --- | --- |

5)

Verkko-oikeuksien lisensoinnin yhteydessä oikeudenhaltijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen väliseen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sovellettava vähintään seuraavia periaatteita:

a)

oikeudenhaltijoiden on voitava määrittää kollektiiviseen hallinnointiin luovutettavat verkko-oikeudet;

| b) | oikeudenhaltijoiden on voitava määrittää yhteisvalvontajärjestöjen valtuutuksen alueellinen soveltamisala; |
| --- | --- |

b)

oikeudenhaltijoiden on voitava määrittää yhteisvalvontajärjestöjen valtuutuksen alueellinen soveltamisala;

| c) | oikeudenhaltijoilla on oltava oikeus kohtuullisessa määräajassa annetulla ilmoituksella peruuttaa verkko-oikeudet ja siirtää kyseisten oikeuksien monta aluetta kattava hallinnointi toiselle yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on yhteisvalvontajärjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus; |
| --- | --- |

c)

oikeudenhaltijoilla on oltava oikeus kohtuullisessa määräajassa annetulla ilmoituksella peruuttaa verkko-oikeudet ja siirtää kyseisten oikeuksien monta aluetta kattava hallinnointi toiselle yhteisvalvontajärjestölle riippumatta siitä, mikä on yhteisvalvontajärjestön tai oikeudenhaltijan sijoittautumisjäsenvaltio tai kansallisuus;

| d) | kun oikeudenhaltija on siirtänyt verkko-oikeuden hallinnoinnin toiselle yhteisvalvontajärjestölle, kaikkien asiaankuuluvien yhteisvalvontajärjestöjen on varmistettava, että kyseiset verkko-oikeudet poistetaan niiden välillä tehdyistä voimassaolevista vastavuoroisista edustussopimuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontajärjestöjen muuntyyppistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

d)

kun oikeudenhaltija on siirtänyt verkko-oikeuden hallinnoinnin toiselle yhteisvalvontajärjestölle, kaikkien asiaankuuluvien yhteisvalvontajärjestöjen on varmistettava, että kyseiset verkko-oikeudet poistetaan niiden välillä tehdyistä voimassaolevista vastavuoroisista edustussopimuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontajärjestöjen muuntyyppistä yhteistyötä.

| 6) | Yhteisvalvontajärjestöjen olisi ilmoitettava oikeudenhaltijoille ja kaupallisille käyttäjille edustamastaan kokoelmasta, voimassaolevista vastavuoroisista edustussopimuksista, kyseistä kokoelmaa koskevien valtuuksiensa alueellisesta soveltamisalasta ja noudatettavista tariffeista. |
| --- | --- |

6)

Yhteisvalvontajärjestöjen olisi ilmoitettava oikeudenhaltijoille ja kaupallisille käyttäjille edustamastaan kokoelmasta, voimassaolevista vastavuoroisista edustussopimuksista, kyseistä kokoelmaa koskevien valtuuksiensa alueellisesta soveltamisalasta ja noudatettavista tariffeista.

| 7) | Yhteisvalvontajärjestöjen olisi ilmoitettava kohtuullisessa määräajassa toisilleen ja kaupallisille käyttäjille edustamansa kokoelman muutoksista. |
| --- | --- |

7)

Yhteisvalvontajärjestöjen olisi ilmoitettava kohtuullisessa määräajassa toisilleen ja kaupallisille käyttäjille edustamansa kokoelman muutoksista.

| 8) | Kaupallisten käyttäjien olisi ilmoitettava yhteisvalvontajärjestöille niiden palvelujen ominaispiirteistä, joihin ne haluavat hankkia verkko-oikeudet. |
| --- | --- |

8)

Kaupallisten käyttäjien olisi ilmoitettava yhteisvalvontajärjestöille niiden palvelujen ominaispiirteistä, joihin ne haluavat hankkia verkko-oikeudet.

| 9) | Yhteisvalvontajärjestöjen olisi myönnettävä kaupallisille käyttäjille lisenssejä puolueettomin perustein ja ilman syrjintää käyttäjien välillä. |
| --- | --- |

9)

Yhteisvalvontajärjestöjen olisi myönnettävä kaupallisille käyttäjille lisenssejä puolueettomin perustein ja ilman syrjintää käyttäjien välillä.

Jakamisessa ja vähennyksissä noudatettava tasapuolisuus

| 10) | Yhteisvalvontajärjestöjen olisi jaettava tasapuolisesti rojalteja kaikille edustamilleen oikeudenhaltijoille tai edustamalleen oikeudenhaltijoiden luokalle. |
| --- | --- |

10)

Yhteisvalvontajärjestöjen olisi jaettava tasapuolisesti rojalteja kaikille edustamilleen oikeudenhaltijoille tai edustamalleen oikeudenhaltijoiden luokalle.

| 11) | Sopimuksissa tai jäsenyyttä koskevissa säännöissä, joissa määrätään yhteisvalvontajärjestöjen ja oikeudenhaltijoiden välisestä suhteesta musiikkiteosten verkkokäytön hallinnoimiseksi yhteisön tasolla, olisi täsmennettävä, sovelletaanko rojalteihin muita kuin tuotettujen palvelujen hallinnoinnista johtuvia vähennyksiä ja jos näin on, minkä suuruisia vähennykset ovat. |
| --- | --- |

11)

Sopimuksissa tai jäsenyyttä koskevissa säännöissä, joissa määrätään yhteisvalvontajärjestöjen ja oikeudenhaltijoiden välisestä suhteesta musiikkiteosten verkkokäytön hallinnoimiseksi yhteisön tasolla, olisi täsmennettävä, sovelletaanko rojalteihin muita kuin tuotettujen palvelujen hallinnoinnista johtuvia vähennyksiä ja jos näin on, minkä suuruisia vähennykset ovat.

| 12) | Rojaltien maksamisen yhteydessä yhteisvalvontajärjestön olisi annettava kaikille edustamilleen oikeudenhaltijoille selvitys muista kuin tuotettujen palvelujen hallinnoinnista johtuvista vähennyksistä. |
| --- | --- |

12)

Rojaltien maksamisen yhteydessä yhteisvalvontajärjestön olisi annettava kaikille edustamilleen oikeudenhaltijoille selvitys muista kuin tuotettujen palvelujen hallinnoinnista johtuvista vähennyksistä.

Syrjimättömyys ja edustus

| 13) | Yhteisvalvontajärjestöjen ja oikeudenhaltijoiden väliseen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sovellettava seuraavia periaatteita:






  a) | samaan luokkaan kuuluvia oikeudenhaltijoita on kohdeltava tasapuolisesti kaikilta osin hallinnointipalvelujen tuottamisen yhteydessä; |
| --- | --- | --- |

13)

Yhteisvalvontajärjestöjen ja oikeudenhaltijoiden väliseen suhteeseen, joka voi olla sopimus- tai jäsenyysperusteinen, olisi sovellettava seuraavia periaatteita:

a)

samaan luokkaan kuuluvia oikeudenhaltijoita on kohdeltava tasapuolisesti kaikilta osin hallinnointipalvelujen tuottamisen yhteydessä;

| b) | oikeudenhaltijoilla on oltava tasapuolinen ja tasapainoinen edustus sisäisessä päätöksentekomenettelyssä. |
| --- | --- |

b)

oikeudenhaltijoilla on oltava tasapuolinen ja tasapainoinen edustus sisäisessä päätöksentekomenettelyssä.

Selontekovelvollisuus

| 14) | Yhteisvalvontajärjestöjen olisi raportoitava säännöllisesti kaikille suoraan tai vastavuoroisten edustussopimusten nojalla edustamilleen oikeudenhaltijoille myönnetyistä lisensseistä, noudatettavista tariffeista sekä kerätyistä ja jaetuista rojalteista. |
| --- | --- |

14)

Yhteisvalvontajärjestöjen olisi raportoitava säännöllisesti kaikille suoraan tai vastavuoroisten edustussopimusten nojalla edustamilleen oikeudenhaltijoille myönnetyistä lisensseistä, noudatettavista tariffeista sekä kerätyistä ja jaetuista rojalteista.

Riitojenratkaisu

| 15) | Jäsenvaltioita kehotetaan antamaan säännöksiä tehokkaista riitojenratkaisumenettelyistä etenkin tapauksissa, jotka koskevat tariffeja, lisensoinnin ehtoja, verkko-oikeuksien hallinnoitavaksi luovuttamista ja verkko-oikeuksien peruuttamista. |
| --- | --- |

15)

Jäsenvaltioita kehotetaan antamaan säännöksiä tehokkaista riitojenratkaisumenettelyistä etenkin tapauksissa, jotka koskevat tariffeja, lisensoinnin ehtoja, verkko-oikeuksien hallinnoitavaksi luovuttamista ja verkko-oikeuksien peruuttamista.

Seuranta

| 16) | Jäsenvaltioita ja yhteisvalvontajärjestöjä kehotetaan raportoimaan vuosittain komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet tämän suosituksen johdosta, sekä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien hallinnoinnista laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi yhteisössä. |
| --- | --- |

16)

Jäsenvaltioita ja yhteisvalvontajärjestöjä kehotetaan raportoimaan vuosittain komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet tämän suosituksen johdosta, sekä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien hallinnoinnista laillisten verkkomusiikkipalvelujen tuottamiseksi yhteisössä.

| 17) | Komissio aikoo jatkuvasti arvioida verkkomusiikkialan kehittymistä ottaen huomioon tämä suositus. |
| --- | --- |

17)

Komissio aikoo jatkuvasti arvioida verkkomusiikkialan kehittymistä ottaen huomioon tämä suositus.

| 18) | Komissio tarkastelee 17 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella tarvetta yhteisön tason täydentäviin toimiin. |
| --- | --- |

18)

Komissio tarkastelee 17 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella tarvetta yhteisön tason täydentäviin toimiin.

Osoitus

| 19) | Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja kaikille talouden toimijoille, jotka osallistuvat tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnointiin. |
| --- | --- |

19)

Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja kaikille talouden toimijoille, jotka osallistuvat tekijänoikeuden ja lähioikeuksien yhteisön tason hallinnointiin.

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Charlie McCREEVY

Komission jäsen

---

(1)  A5-0478/2003.

1

(2)  Ks. johdanto-osan 29 kappale.

2

(3)  EYVL L 167, 22.6.2001, s. 10.

3

(4)  EYVL L 346, 27.11.1992, s. 61. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/29/EY.

4

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/58

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä syyskuuta 2005,

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettuja varainhoitovuoden 2003 menoja koskevien, eräiden Belgian, Saksan, Espanjan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden, Portugalin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 3442)

(Ainoastaan englannin-, espanjan-, hollannin-, portugalin-, ranskan-, ruotsin- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2005/738/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan,

on kuullut rahastokomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta varainhoitovuonna 2003 rahoitettuja menoja koskevien jäsenvaltioiden tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä 2004/451/EY (2) komissio tarkasti ja hyväksyi kaikkien maksajavirastojen tilit, lukuun ottamatta Belgian ALT-, ALP- ja BIRB-maksajavirastoja, Saksan Baden Württemberg-, Bayern StMELF-, Bayern-Umwelt-, Berlin-, Hamburg- ja Niedersachsen-maksajavirastoja, Espanjan Navarra-maksajavirastoa, Ranskan CNASEA-, FIRS-, OFIVAL-, ONIC-, ONIFLHOR-, ONIOL-, ONIVINS- ja SDE-maksajavirastoja, Luxemburgin ministère de l’agriculture -maksajavirastoa, Alankomaiden HPA- ja Laser-maksajavirastoja, Portugalin INGA-maksajavirastoa, Ruotsin Jordbruksverket-maksajavirastoa sekä Yhdistyneen kuningaskunnan CCW-, DARD-, FC-, NAW-, RPA- ja SEERAD-maksajavirastoja. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta varainhoitovuonna 2003 rahoitettuja menoja koskevien jäsenvaltioiden tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä 2004/451/EY (2) komissio tarkasti ja hyväksyi kaikkien maksajavirastojen tilit, lukuun ottamatta Belgian ALT-, ALP- ja BIRB-maksajavirastoja, Saksan Baden Württemberg-, Bayern StMELF-, Bayern-Umwelt-, Berlin-, Hamburg- ja Niedersachsen-maksajavirastoja, Espanjan Navarra-maksajavirastoa, Ranskan CNASEA-, FIRS-, OFIVAL-, ONIC-, ONIFLHOR-, ONIOL-, ONIVINS- ja SDE-maksajavirastoja, Luxemburgin ministère de l’agriculture -maksajavirastoa, Alankomaiden HPA- ja Laser-maksajavirastoja, Portugalin INGA-maksajavirastoa, Ruotsin Jordbruksverket-maksajavirastoa sekä Yhdistyneen kuningaskunnan CCW-, DARD-, FC-, NAW-, RPA- ja SEERAD-maksajavirastoja.

| (2) | Koska Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toimittaneet uusia tietoja ja koska on tehty lisätarkastuksia, komissio voi nyt tehdä päätöksen Belgian ALT-, ALP- ja BIRB-maksajavirastojen, Saksan Baden Württemberg-, Bayern StMELF-, Berlin-, Hamburg- ja Niedersachsen-maksajavirastojen, Espanjan Navarra-maksajaviraston, Ranskan CNASEA-, FIRS-, OFIVAL-, ONIC-, ONIFLHOR-, ONIOL-, ONIVINS- ja SDE-maksajavirastojen, Luxemburgin ministère de l’agriculture -maksajaviraston, Alankomaiden HPA- ja Laser-maksajavirastojen, Portugalin INGA-maksajaviraston, Ruotsin Jordbruksverket-maksajaviraston sekä Yhdistyneen kuningaskunnan CCW-, FC-, RPA- ja SEERAD-maksajavirastojen ehdotettujen tilien todenperäisyydestä, täydellisyydestä ja tarkkuudesta. |
| --- | --- |

(2)

Koska Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat toimittaneet uusia tietoja ja koska on tehty lisätarkastuksia, komissio voi nyt tehdä päätöksen Belgian ALT-, ALP- ja BIRB-maksajavirastojen, Saksan Baden Württemberg-, Bayern StMELF-, Berlin-, Hamburg- ja Niedersachsen-maksajavirastojen, Espanjan Navarra-maksajaviraston, Ranskan CNASEA-, FIRS-, OFIVAL-, ONIC-, ONIFLHOR-, ONIOL-, ONIVINS- ja SDE-maksajavirastojen, Luxemburgin ministère de l’agriculture -maksajaviraston, Alankomaiden HPA- ja Laser-maksajavirastojen, Portugalin INGA-maksajaviraston, Ruotsin Jordbruksverket-maksajaviraston sekä Yhdistyneen kuningaskunnan CCW-, FC-, RPA- ja SEERAD-maksajavirastojen ehdotettujen tilien todenperäisyydestä, täydellisyydestä ja tarkkuudesta.

| (3) | Asianomaisten Belgian, Saksan, Espanjan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden, Portugalin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan maksajavirastojen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä komission on otettava huomioon määrät, jotka on jo pidätetty Belgialta, Saksalta, Espanjalta, Ranskalta, Luxemburgilta, Alankomailta, Portugalilta, Ruotsilta ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta päätöksen 2004/451/EY perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Asianomaisten Belgian, Saksan, Espanjan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden, Portugalin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan maksajavirastojen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä komission on otettava huomioon määrät, jotka on jo pidätetty Belgialta, Saksalta, Espanjalta, Ranskalta, Luxemburgilta, Alankomailta, Portugalilta, Ruotsilta ja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta päätöksen 2004/451/EY perusteella.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tämä päätös ei rajoita komission mahdollisuutta tehdä myöhemmin päätöksiä, joilla jätetään yhteisörahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tämä päätös ei rajoita komission mahdollisuutta tehdä myöhemmin päätöksiä, joilla jätetään yhteisörahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tällä päätöksellä hyväksytään Belgian ALT-, ALP- ja BIRB-maksajavirastojen, Saksan Baden Württemberg-, Bayern StMELF-, Berlin-, Hamburg- ja Niedersachsen-maksajavirastojen, Espanjan Navarra-maksajaviraston, Ranskan CNASEA-, FIRS-, OFIVAL-, ONIC-, ONIFLHOR-, ONIOL-, ONIVINS- ja SDE-maksajavirastojen, Luxemburgin ministère de l’agriculture -maksajaviraston, Alankomaiden HPA- ja Laser-maksajavirastojen, Portugalin INGA-maksajaviraston, Ruotsin Jordbruksverket-maksajaviraston sekä Yhdistyneen kuningaskunnan CCW-, FC-, RPA- ja SEERAD-maksajavirastojen tilit EMOTR:n tukiosastosta rahoitettujen varainhoitovuoden 2003 menojen osalta.

Asianomaisilta jäsenvaltioilta tämän päätöksen nojalla perittävät tai niille maksettavat määrät vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Saksan liittotasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Alankomaiden kuningaskunnalle, Portugalin tasavallalle, Ruotsin kuningaskunnalle sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  EUVL L 155, 30.4.2004, s. 129.

2

---

LIITE I

MAKSAJAVIRASTOJEN TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN

VARAINHOITOVUOSI 2003

Jäsenvaltioilta perittävät tai niille maksettavat määrät

| JV | | Varainhoitovuoden 2003 menot | Vähennykset ja epävarmat erät koko varainhoitovuodelta | Yhteensä mukaan luettuina vähennykset ja epävarmat erät | Jäsenvaltiolle varainhoitovuonna maksetut ennakot | Jäsenvaltiolta perittävä (–) tai sille maksettava (+) määrä yhteensä | Päätöksen 2004/451/EY nojalla jäsenvaltiolta peritty (–) tai sille maksettu (+) määrä | Tämän päätöksen nojalla jäsenvaltiolta perittävä (–) tai sille maksettava (+) määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tark. ja hyv. | tark. ja hyväksymisen ulkopuolelle jätetyt | Yhteensä a + b |
| = vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut menot | = kuukausi-ilmoituksessa ilmoitetut menot |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f | h | i = g – h |
| BE | EUR | 1 016 945 603,26 | 0,00 | 1 016 945 603,26 | – 17 989,43 | 1 016 927 613,83 | 1 016 959 814,40 | – 32 200,57 | – 32 119,73 | – 80,84 |
| DE | EUR | 5 821 140 790,97 | 22 317 594,43 | 5 843 458 385,40 | – 332 346,61 | 5 843 126 038,79 | 5 843 311 780,61 | – 185 741,82 | – 185 741,82 | 0,00 |
| ES | EUR | 6 473 878 264,21 | 0,00 | 6 473 878 264,21 | – 16 797 763,08 | 6 457 080 501,13 | 6 459 067 545,01 | – 1 987 043,88 | – 1 987 043,88 | 0,00 |
| FR | EUR | 10 425 389 800,61 | 0,00 | 10 425 389 800,61 | – 5 675 864,78 | 10 419 713 935,83 | 10 419 067 788,02 | 646 147,81 | – 728 491,58 | 1 374 639,39 |
| LU | EUR | 44 329 012,92 | 0,00 | 44 329 012,92 | – 2 595 118,16 | 41 733 894,76 | 43 257 600,06 | – 1 523 705,30 | – 1 523 705,30 | 0,00 |
| NL | EUR | 1 360 466 615,75 | 0,00 | 1 360 466 615,75 | – 1 296 238,97 | 1 359 170 376,78 | 1 359 713 294,61 | – 542 917,83 | – 644 855,06 | 101 937,23 |
| PT | EUR | 849 829 960,52 | 0,00 | 849 829 960,52 | – 121 895,47 | 849 708 065,05 | 849 546 984,03 | 161 081,02 | – 22 328,37 | 183 409,39 |
| SE | SEK | 7 905 413 840,22 | 0,00 | 7 905 413 840,22 | 5 834 913,34 | 7 911 248 753,56 | 7 911 261 488,75 | – 12 735,19 | 0,00 | – 12 735,19 |
| UK | GBP | 2 288 574 374,19 | 362 543 530,76 | 2 651 117 904,95 | – 33 953 582,84 | 2 617 164 322,11 | 2 639 372 167,88 | – 22 207 845,77 | – 22 427 320,95 | 219 475,18 |

JV

Varainhoitovuoden 2003 menot

Vähennykset ja epävarmat erät koko varainhoitovuodelta

Yhteensä mukaan luettuina vähennykset ja epävarmat erät

Jäsenvaltiolle varainhoitovuonna maksetut ennakot

Jäsenvaltiolta perittävä (–) tai sille maksettava (+) määrä yhteensä

Päätöksen 2004/451/EY nojalla jäsenvaltiolta peritty (–) tai sille maksettu (+) määrä

Tämän päätöksen nojalla jäsenvaltiolta perittävä (–) tai sille maksettava (+) määrä

tark. ja hyv.

tark. ja hyväksymisen ulkopuolelle jätetyt

Yhteensä a + b

= vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut menot

= kuukausi-ilmoituksessa ilmoitetut menot

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

h

i = g – h

BE

EUR

1 016 945 603,26

0,00

1 016 945 603,26

– 17 989,43

1 016 927 613,83

1 016 959 814,40

– 32 200,57

– 32 119,73

– 80,84

DE

EUR

5 821 140 790,97

22 317 594,43

5 843 458 385,40

– 332 346,61

5 843 126 038,79

5 843 311 780,61

– 185 741,82

– 185 741,82

0,00

ES

EUR

6 473 878 264,21

0,00

6 473 878 264,21

– 16 797 763,08

6 457 080 501,13

6 459 067 545,01

– 1 987 043,88

– 1 987 043,88

0,00

FR

EUR

10 425 389 800,61

0,00

10 425 389 800,61

– 5 675 864,78

10 419 713 935,83

10 419 067 788,02

646 147,81

– 728 491,58

1 374 639,39

LU

EUR

44 329 012,92

0,00

44 329 012,92

– 2 595 118,16

41 733 894,76

43 257 600,06

– 1 523 705,30

– 1 523 705,30

0,00

NL

EUR

1 360 466 615,75

0,00

1 360 466 615,75

– 1 296 238,97

1 359 170 376,78

1 359 713 294,61

– 542 917,83

– 644 855,06

101 937,23

PT

EUR

849 829 960,52

0,00

849 829 960,52

– 121 895,47

849 708 065,05

849 546 984,03

161 081,02

– 22 328,37

183 409,39

SE

SEK

7 905 413 840,22

0,00

7 905 413 840,22

5 834 913,34

7 911 248 753,56

7 911 261 488,75

– 12 735,19

0,00

– 12 735,19

UK

GBP

2 288 574 374,19

362 543 530,76

2 651 117 904,95

– 33 953 582,84

2 617 164 322,11

2 639 372 167,88

– 22 207 845,77

– 22 427 320,95

219 475,18

| 1) | Jäsenvaltiolta perittävää tai jäsenvaltiolle maksettavaa määrää laskettaessa otetaan huomioon joko vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut tarkastetut ja hyväksytyt menot yhteensä (sarake a) tai kuukausi-ilmoituksessa ilmoitetut menot, jotka on jätetty tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle (sarake b). |
| --- | --- |

1)

Jäsenvaltiolta perittävää tai jäsenvaltiolle maksettavaa määrää laskettaessa otetaan huomioon joko vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut tarkastetut ja hyväksytyt menot yhteensä (sarake a) tai kuukausi-ilmoituksessa ilmoitetut menot, jotka on jätetty tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle (sarake b).

| 2) | Huomioon otettavia ovat ennakkojärjestelmän mukaiset menokorvausten vähennykset ja epävarmat erät, joihin lisätään etenkin elo-, syys- ja lokakuussa 2003 todetuista maksumääräaikojen noudattamatta jättämisistä johtuvat oikaisut. |
| --- | --- |

2)

Huomioon otettavia ovat ennakkojärjestelmän mukaiset menokorvausten vähennykset ja epävarmat erät, joihin lisätään etenkin elo-, syys- ja lokakuussa 2003 todetuista maksumääräaikojen noudattamatta jättämisistä johtuvat oikaisut.

---

LIITE II

MAKSAJAVIRASTOJEN TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN — VARAINHOITOVUOSI 2003

Luettelo maksajavirastoista, joiden tilit jätetään tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle ja joista tehdään päätös

| Jäsenvaltio | Maksajavirasto |
| --- | --- |
| Saksa | Bayern Umwelt |
| Yhdistynyt kuningaskunta | DARD |
| Yhdistynyt kuningaskunta | NAW |

Jäsenvaltio

Maksajavirasto

Saksa

Bayern Umwelt

Yhdistynyt kuningaskunta

DARD

Yhdistynyt kuningaskunta

NAW

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/62

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä lokakuuta 2005,

tiettyjen Korean tasavallasta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

(2005/739/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä20 päivänä marraskuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, että tiettyjen Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa yhteisöön aloitetaan polkumyynnin vastainen menettely. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä20 päivänä marraskuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, että tiettyjen Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa yhteisöön aloitetaan polkumyynnin vastainen menettely.

| (2) | Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Euroopan teräsköysiteollisuutta edustava ”Liaison Committee of European Wire Rope Industries”, jäljempänä ’EWRIS’ tai ’valituksen tekijä’, oli 11 päivänä lokakuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja tästä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(2)

Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Euroopan teräsköysiteollisuutta edustava ”Liaison Committee of European Wire Rope Industries”, jäljempänä ’EWRIS’ tai ’valituksen tekijä’, oli 11 päivänä lokakuuta 2004 tehnyt asiasta valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja tästä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.

1.1   Muista maista peräisin olevaa rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuontia koskevat voimassa olevat toimenpiteet ja vireillä olevat tutkimukset

| (3) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (3) elokuussa 1999 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Etelä-Afrikasta, Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Meksikosta, Puolasta, Ukrainasta ja Unkarista peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa. Käyttöön otettu toimenpide oli arvotulli, jonka soveltamisalan ulkopuolelle jäivät yksi eteläafrikkalainen, yksi intialainen, yksi meksikolainen ja yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, joiden esittämät sitoumukset hyväksyttiin komission päätöksellä 1999/572/EY (4). Komissio peruutti asetuksella (EY) N:o 1678/2003 (5) edellä mainitun ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumuksen, ja neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1674/2003 (6) tämän viejän osalta käyttöön vastaavan arvon perusteella kannettavan polkumyyntitullin. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (3) elokuussa 1999 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Etelä-Afrikasta, Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Meksikosta, Puolasta, Ukrainasta ja Unkarista peräisin olevien teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa. Käyttöön otettu toimenpide oli arvotulli, jonka soveltamisalan ulkopuolelle jäivät yksi eteläafrikkalainen, yksi intialainen, yksi meksikolainen ja yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, joiden esittämät sitoumukset hyväksyttiin komission päätöksellä 1999/572/EY (4). Komissio peruutti asetuksella (EY) N:o 1678/2003 (5) edellä mainitun ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumuksen, ja neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1674/2003 (6) tämän viejän osalta käyttöön vastaavan arvon perusteella kannettavan polkumyyntitullin.

| (4) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1601/2001 (7) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Thaimaasta, Tšekistä, Turkista ja Venäjältä peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa. Käyttöön otettu toimenpide oli arvotulli, jonka soveltamisalan ulkopuolelle jäivät kuitenkin yksi thaimaalainen, yksi tšekkiläinen, yksi venäläinen ja kaksi turkkilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden esittämät sitoumukset hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 230/2001 (8) ja komission päätöksellä 2001/602/EY (9). Kahden turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumukset on peruutettu komission asetuksilla (EY) N:o 2303/2002 (10) ja 1274/2003 (11). |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1601/2001 (7) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Thaimaasta, Tšekistä, Turkista ja Venäjältä peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa. Käyttöön otettu toimenpide oli arvotulli, jonka soveltamisalan ulkopuolelle jäivät kuitenkin yksi thaimaalainen, yksi tšekkiläinen, yksi venäläinen ja kaksi turkkilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden esittämät sitoumukset hyväksyttiin komission asetuksella (EY) N:o 230/2001 (8) ja komission päätöksellä 2001/602/EY (9). Kahden turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumukset on peruutettu komission asetuksilla (EY) N:o 2303/2002 (10) ja 1274/2003 (11).

| (5) | Sittemmin saatiin neuvoston perusasetuksen 13 artiklan mukaisessa tutkimuksessa selville, että toimenpiteitä kierrettiin tuomalla Ukrainasta peräisin olevia tuotteita Moldovasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tuotteita Marokosta. Sen vuoksi Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitulli laajennettiin koskemaan samanlaisten teräsköysien ja kaapelien tuontia Moldovasta (12). Kiinan kansantasavallasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin vastaavasti koskemaan samanlaisten teräsköysien ja -kaapelien tuontia Marokosta (13) lukuun ottamatta marokkolaisten tuottajien valmistamia tuotteita. |
| --- | --- |

(5)

Sittemmin saatiin neuvoston perusasetuksen 13 artiklan mukaisessa tutkimuksessa selville, että toimenpiteitä kierrettiin tuomalla Ukrainasta peräisin olevia tuotteita Moldovasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tuotteita Marokosta. Sen vuoksi Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitulli laajennettiin koskemaan samanlaisten teräsköysien ja kaapelien tuontia Moldovasta (12). Kiinan kansantasavallasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin vastaavasti koskemaan samanlaisten teräsköysien ja -kaapelien tuontia Marokosta (13) lukuun ottamatta marokkolaisten tuottajien valmistamia tuotteita.

| (6) | Julkaistuaan ilmoituksen Etelä-Afrikasta, Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Meksikosta, Puolasta, Ukrainasta ja Unkarista peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (14) komissio vastaanotti 17 päivänä toukokuuta 2004 näitä toimenpiteitä koskevan, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(6)

Julkaistuaan ilmoituksen Etelä-Afrikasta, Intiasta, Kiinan kansantasavallasta, Meksikosta, Puolasta, Ukrainasta ja Unkarista peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (14) komissio vastaanotti 17 päivänä toukokuuta 2004 näitä toimenpiteitä koskevan, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

| (7) | Pyynnön esitti EWRIS, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kokonaistuotannosta yhteisössä. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(7)

Pyynnön esitti EWRIS, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kokonaistuotannosta yhteisössä. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (8) | Tämän jälkeen pantiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti vireille Etelä-Afrikasta, Intiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Tämä tarkastelu on edelleen vireillä. |
| --- | --- |

(8)

Tämän jälkeen pantiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti vireille Etelä-Afrikasta, Intiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevien rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Tämä tarkastelu on edelleen vireillä.

| (9) | Tässä asiakirjassa käsitellään kuitenkin vain Koreasta peräisin olevaa tuontia eli edellä 1 ja 2 kappaleessa mainittua tutkimusta. |
| --- | --- |

(9)

Tässä asiakirjassa käsitellään kuitenkin vain Koreasta peräisin olevaa tuontia eli edellä 1 ja 2 kappaleessa mainittua tutkimusta.

1.2   Menettelyn osapuolet

| (10) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta korealaisille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille ja näiden järjestöille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisen viejämaan edustajille sekä valituksen tehneille ja muille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta korealaisille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille ja näiden järjestöille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisen viejämaan edustajille sekä valituksen tehneille ja muille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (11) | Koska valituksessa mainittiin runsaasti yhteisön tuottajia, korealaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. |
| --- | --- |

(11)

Koska valituksessa mainittiin runsaasti yhteisön tuottajia, korealaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä.

| (12) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia yhteisön tuottajia, yhteisön tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivänä heinäkuuta 2003 ja 30 päivänä kesäkuuta 2004 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(12)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia yhteisön tuottajia, yhteisön tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivänä heinäkuuta 2003 ja 30 päivänä kesäkuuta 2004 väliseltä ajalta.

| (13) | Kun vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot oli käyty läpi, otokseen valittiin kolme yritystä yhteisöön suuntautuvan viennin määrän perusteella. Yksi valituista vientiä harjoittavista tuottajista kuitenkin vetäytyi sittemmin yhteistyöstä, joten otokseen otettiin seuraavaksi suurin viejä. Lopulliseen otokseen kuuluivat seuraavat yritykset:






  — | Kiswire Ltd, |
| --- | --- | --- |

(13)

Kun vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot oli käyty läpi, otokseen valittiin kolme yritystä yhteisöön suuntautuvan viennin määrän perusteella. Yksi valituista vientiä harjoittavista tuottajista kuitenkin vetäytyi sittemmin yhteistyöstä, joten otokseen otettiin seuraavaksi suurin viejä. Lopulliseen otokseen kuuluivat seuraavat yritykset:

—

Kiswire Ltd,

| — | DSR Wire Corporation, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd.

| (14) | Vain yksi etuyhteydetön tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisesta maasta tosiasiallisesti tuova tuoja palautti otantalomakkeen ja ilmaisi halukkuutensa jatkaa yhteistyötä komission kanssa. Näin ollen komission yksiköt päättivät olla soveltamatta otantaa etuyhteydettömien tuojien osalta ja lähettää kyselylomakkeen edellä mainitulle tuojalle. |
| --- | --- |

(14)

Vain yksi etuyhteydetön tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisesta maasta tosiasiallisesti tuova tuoja palautti otantalomakkeen ja ilmaisi halukkuutensa jatkaa yhteistyötä komission kanssa. Näin ollen komission yksiköt päättivät olla soveltamatta otantaa etuyhteydettömien tuojien osalta ja lähettää kyselylomakkeen edellä mainitulle tuojalle.

| (15) | Valitus tehtiin 21 yhteisön tuottajan puolesta. Komissio pyysi näitä 21 yritystä ja muita tiedossaan olleita tuottajia yhteistyöhön lähettämällä niiden täytettäväksi otantalomakkeen. Seitsemäntoista yritystä palautti lomakkeen määräajassa asianmukaisesti täytettynä ja suostui virallisesti jatkamaan yhteistyötä tutkimuksessa. Otantalomakkeen kysymykset koskivat tiettyjen ”makrotason” vahingon osoittimien kuten tuotantokapasiteetin ja -määrän, varastojen, myynnin määrän ja arvon sekä henkilöstön määrän muutoksia. Yhteistyöhön suostumuksensa antaneista seitsemästätoista tuottajasta otokseen valittiin seuraavat viisi:






  — | BTS Drahtseile GmbH (Saksa), |
| --- | --- | --- |

(15)

Valitus tehtiin 21 yhteisön tuottajan puolesta. Komissio pyysi näitä 21 yritystä ja muita tiedossaan olleita tuottajia yhteistyöhön lähettämällä niiden täytettäväksi otantalomakkeen. Seitsemäntoista yritystä palautti lomakkeen määräajassa asianmukaisesti täytettynä ja suostui virallisesti jatkamaan yhteistyötä tutkimuksessa. Otantalomakkeen kysymykset koskivat tiettyjen ”makrotason” vahingon osoittimien kuten tuotantokapasiteetin ja -määrän, varastojen, myynnin määrän ja arvon sekä henkilöstön määrän muutoksia. Yhteistyöhön suostumuksensa antaneista seitsemästätoista tuottajasta otokseen valittiin seuraavat viisi:

—

BTS Drahtseile GmbH (Saksa),

| — | Cables y Alambres Especiales, SA (Espanja), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres Especiales, SA (Espanja),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugali), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugali),

| — | Trefileurope, SA (Ranska). |
| --- | --- |

—

Trefileurope, SA (Ranska).

| (16) | Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille ja yhteisön tuottajille sekä muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Kyselylomakkeen palauttivat otokseen valitut kolme korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, yksi yhteisön tuoja, joka on etuyhteydessä yhteen mainituista korealaisista viejistä, otokseen valitut viisi yhteisön tuotannonalaan kuuluvaa tuottajaa, yhteistyöhön suostunut etuyhteydetön tuoja, kaksi raaka-aineiden toimittajaa ja kymmenen käyttäjää. |
| --- | --- |

(16)

Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille ja yhteisön tuottajille sekä muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Kyselylomakkeen palauttivat otokseen valitut kolme korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, yksi yhteisön tuoja, joka on etuyhteydessä yhteen mainituista korealaisista viejistä, otokseen valitut viisi yhteisön tuotannonalaan kuuluvaa tuottajaa, yhteistyöhön suostunut etuyhteydetön tuoja, kaksi raaka-aineiden toimittajaa ja kymmenen käyttäjää.

| (17) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloissa:






  a) | Yhteisön tuotannonalaan kuuluvat tuottajat






  — | BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Saksa), |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloissa:

a)

Yhteisön tuotannonalaan kuuluvat tuottajat

—

BTS Drahtseile GmbH, Gelsenkirchen (Saksa),

| — | Cables y Alambres Especiales, SA, Bilbao (Espanja), |
| --- | --- |

—

Cables y Alambres Especiales, SA, Bilbao (Espanja),

| — | CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Saksa), |
| --- | --- |

—

CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Kirkel (Saksa),

| — | Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugali), |
| --- | --- |

—

Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA, Gemunde (Portugali),

| — | Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Ranska). |
| --- | --- |

—

Trefileurope SA, Bourg en Bresse (Ranska).

| b) | Etuyhteydetön tuoja






  — | Interkabel GmbH, Solms (Saksa). |
| --- | --- | --- |

b)

Etuyhteydetön tuoja

—

Interkabel GmbH, Solms (Saksa).

| c) | Korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat






  — | Kiswire Ltd, Seoul, |
| --- | --- | --- |

c)

Korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

Kiswire Ltd, Seoul,

| — | DSR Wire Corporation, Suncheon, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corporation, Suncheon,

| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan. |
| --- | --- |

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd., Busan.

1.3   Tutkimusajanjakso

| (18) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntausten tarkastelu vahinkoanalyysin yhteydessä kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(18)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntausten tarkastelu vahinkoanalyysin yhteydessä kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (19) | Tarkasteltavana oleva tuote on Koreasta peräisin olevat rauta- tai teräsköydet sekä -kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 mm, mukaan luettuina lukitut köydet sekä sellaiset, joissa on liitos- ja muita osia, lukuun ottamatta ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tällaiset tuotteet luokitellaan yleensä CN-koodeihin 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ja 7312 10 99. |
| --- | --- |

(19)

Tarkasteltavana oleva tuote on Koreasta peräisin olevat rauta- tai teräsköydet sekä -kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 mm, mukaan luettuina lukitut köydet sekä sellaiset, joissa on liitos- ja muita osia, lukuun ottamatta ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tällaiset tuotteet luokitellaan yleensä CN-koodeihin 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ja 7312 10 99.

2.2   Samankaltainen tuote

| (20) | Yhteisön tuojia edustavan järjestön (EWRIA) mukaan yhteisöön tuotavat tuotteet eroavat olennaisesti yhteisössä valmistettavista ja myytävistä tuotteista eikä niitä pitäisi verrata toisiinsa. Tätä samaa väittämää oli käsitelty perusteellisesti asetuksessa (EY) N:o 230/2001, jossa oli tultu siihen tulokseen, että yhteisön tuotannonalan tuottamia tuotteita on pidettävä samankaltaisina tuotteina. Koska EWRIA ei tuonut esiin uusia näkökohtia, vahvistetaan edellä mainitun asetuksen päätelmät. |
| --- | --- |

(20)

Yhteisön tuojia edustavan järjestön (EWRIA) mukaan yhteisöön tuotavat tuotteet eroavat olennaisesti yhteisössä valmistettavista ja myytävistä tuotteista eikä niitä pitäisi verrata toisiinsa. Tätä samaa väittämää oli käsitelty perusteellisesti asetuksessa (EY) N:o 230/2001, jossa oli tultu siihen tulokseen, että yhteisön tuotannonalan tuottamia tuotteita on pidettävä samankaltaisina tuotteina. Koska EWRIA ei tuonut esiin uusia näkökohtia, vahvistetaan edellä mainitun asetuksen päätelmät.

| (21) | Tässä tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavien tuottajien viemät tuotteet ja yhteisön tuottajien tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät tuotteet ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan samanlaisia, joten niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. Sama koskee korealaisten tuottajien valmistamia ja kotimarkkinoillaan Koreassa myymiä tuotteita. |
| --- | --- |

(21)

Tässä tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavien tuottajien viemät tuotteet ja yhteisön tuottajien tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät tuotteet ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan samanlaisia, joten niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. Sama koskee korealaisten tuottajien valmistamia ja kotimarkkinoillaan Koreassa myymiä tuotteita.

3.   Polkumyynti

3.1   Normaaliarvo

3.1.1   Yleinen edustavuus

| (22) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kotimarkkinamyynti edustavaa, toisin sanoen oliko tämän myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tuottajan yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(22)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien kotimarkkinamyynti edustavaa, toisin sanoen oliko tämän myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tuottajan yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä.

3.1.2   Tuotelajien vertailukelpoisuus

| (23) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt raudasta tai teräksestä valmistetut köysi- ja kaapelilajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Komissio piti kotimarkkinoilla myytyjä ja yhteisöön vietyjä tuotelajeja suoraan vertailukelpoisina, jos niiden säieluku, säikeiden lankaluku ja -rakenne, köyden sydän ja murtolujuus, langan ominaisuudet sekä köyden erityisominaisuudet, pinnoitus ja halkaisija olivat samanlaiset. |
| --- | --- |

(23)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt raudasta tai teräksestä valmistetut köysi- ja kaapelilajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Komissio piti kotimarkkinoilla myytyjä ja yhteisöön vietyjä tuotelajeja suoraan vertailukelpoisina, jos niiden säieluku, säikeiden lankaluku ja -rakenne, köyden sydän ja murtolujuus, langan ominaisuudet sekä köyden erityisominaisuudet, pinnoitus ja halkaisija olivat samanlaiset.

3.1.3   Tuotelajikohtainen edustavuus

| (24) | Jos vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymä tuotelaji oli todettu yhteisöön vietyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen köysi- ja kaapelilajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi, selvitettiin, oliko tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen kotimarkkinamyynti vastasi tutkimusajanjaksona vähintään 5:tä prosenttia vertailukelpoisen tuotelajin yhteisöön viedystä määrästä. Kävi ilmi, että yhteisöön viedyistä tuotelajeista suurimman osan kotimarkkinamyynti oli edustavaa. |
| --- | --- |

(24)

Jos vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymä tuotelaji oli todettu yhteisöön vietyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen köysi- ja kaapelilajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi, selvitettiin, oliko tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen kotimarkkinamyynti vastasi tutkimusajanjaksona vähintään 5:tä prosenttia vertailukelpoisen tuotelajin yhteisöön viedystä määrästä. Kävi ilmi, että yhteisöön viedyistä tuotelajeista suurimman osan kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

3.1.4   Tavanomaisen kaupankäynnin määrittäminen

| (25) | Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(25)

Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (26) | Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kunkin viedyn tuotelajin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tutkimusajanjakson aikana tappiollista.






  a) | Jos yli 80 prosenttia tuotelajin kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen lajin normaaliarvoksi määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettu keskiarvo. |
| --- | --- | --- |

(26)

Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus kunkin viedyn tuotelajin myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tutkimusajanjakson aikana tappiollista.

a)

Jos yli 80 prosenttia tuotelajin kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla ja jos sen myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, kyseisen lajin normaaliarvoksi määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettu keskiarvo.

| b) | Jos vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tuotelajin kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, lajin normaaliarvoksi määritettiin sen vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

b)

Jos vähintään 10 mutta enintään 80 prosenttia tuotelajin kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, lajin normaaliarvoksi määritettiin sen vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettu keskiarvo.

| c) | Jos alle 10 prosenttia tuotelajin kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myydyn tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä normaaliarvon määrittämisessä oli sovellettava toista menetelmää. |
| --- | --- |

c)

Jos alle 10 prosenttia tuotelajin kotimarkkinamyynnistä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myydyn tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä normaaliarvon määrittämisessä oli sovellettava toista menetelmää.

| (27) | Näillä perusteilla tultiin siihen tulokseen, että valtaosaa yhteisöön viedyistä tuotelajeista myytiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(27)

Näillä perusteilla tultiin siihen tulokseen, että valtaosaa yhteisöön viedyistä tuotelajeista myytiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä.

3.1.5   Tosiasiallisiin kotimarkkinahintoihin perustuva normaaliarvo

| (28) | Tutkittujen yritysten yhteisöön vietäväksi myymille tuotelajeille, joiden osalta täyttyivät 3.1.3 kohdassa ja 3.1.4 kohdan a ja b alakohdassa esitetyt edellytykset, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti niiden tosiasiallisten hintojen perusteella, jotka riippumattomat asiakkaat tutkimusajanjaksona maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen vastaavista tuotelajeista Korean kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(28)

Tutkittujen yritysten yhteisöön vietäväksi myymille tuotelajeille, joiden osalta täyttyivät 3.1.3 kohdassa ja 3.1.4 kohdan a ja b alakohdassa esitetyt edellytykset, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti niiden tosiasiallisten hintojen perusteella, jotka riippumattomat asiakkaat tutkimusajanjaksona maksoivat tai jotka tulivat heidän maksettavakseen vastaavista tuotelajeista Korean kotimarkkinoilla.

3.1.6   Muiden korealaistuottajien kotimarkkinahintoihin perustuva normaaliarvo

| (29) | Jos tuotelajin osalta täyttyivät 3.1.4 kohdan c alakohdassa esitetyt edellytykset tai vientiä harjoittavien tuottajien myynti Korean kotimarkkinoilla ei ollut 3.1.3 kohdan mukaisesti edustavaa, selvitettiin ensin, oliko kyseisen tuotelajin normaalihinta mahdollista määrittää muiden korealaistuottajien myyntihintojen perusteella. Kävi kuitenkin ilmi, että markkinoilla on runsaasti erilaisia raudasta tai teräksestä valmistettuja köysi- ja kaapelimalleja ja että lopulliseen myyntihintaan vaikuttavat monet eri tekijät. Koska myynnissä olevat mallit eroavat eri suhteissa toisistaan, olisi jouduttu tekemään monenlaisia, väistämättä arvioihin perustuvia oikaisuja. Sen vuoksi katsottiin, että oli tarkoituksenmukaisempaa muodostaa normaaliarvo laskennallisesti. |
| --- | --- |

(29)

Jos tuotelajin osalta täyttyivät 3.1.4 kohdan c alakohdassa esitetyt edellytykset tai vientiä harjoittavien tuottajien myynti Korean kotimarkkinoilla ei ollut 3.1.3 kohdan mukaisesti edustavaa, selvitettiin ensin, oliko kyseisen tuotelajin normaalihinta mahdollista määrittää muiden korealaistuottajien myyntihintojen perusteella. Kävi kuitenkin ilmi, että markkinoilla on runsaasti erilaisia raudasta tai teräksestä valmistettuja köysi- ja kaapelimalleja ja että lopulliseen myyntihintaan vaikuttavat monet eri tekijät. Koska myynnissä olevat mallit eroavat eri suhteissa toisistaan, olisi jouduttu tekemään monenlaisia, väistämättä arvioihin perustuvia oikaisuja. Sen vuoksi katsottiin, että oli tarkoituksenmukaisempaa muodostaa normaaliarvo laskennallisesti.

3.1.7   Laskennalliseen arvoon perustuva normaaliarvo

| (30) | Näin ollen edellä 29 kappaleessa mainittujen tuotelajien normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Näin ollen edellä 29 kappaleessa mainittujen tuotelajien normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (31) | Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisäämällä asianomaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjaksona liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisestä myynnistä saama painotettu keskimääräinen voitto. Tuotantokustannuksia, jotka oli kirjattu virheellisesti erään yrityksen osalta, sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oli joiltakin osin tarpeen oikaista, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja normaaliarvon muodostamiseen. |
| --- | --- |

(31)

Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisäämällä asianomaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjaksona liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisestä myynnistä saama painotettu keskimääräinen voitto. Tuotantokustannuksia, jotka oli kirjattu virheellisesti erään yrityksen osalta, sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oli joiltakin osin tarpeen oikaista, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja normaaliarvon muodostamiseen.

| (32) | Kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin kotimarkkinoilla sisältyi myös muita kuin liiketoiminnan kuluja. Nämä viejät myös vähensivät myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista tuloeriä, joilla ei ollut yhteyttä samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin. |
| --- | --- |

(32)

Kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin kotimarkkinoilla sisältyi myös muita kuin liiketoiminnan kuluja. Nämä viejät myös vähensivät myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista tuloeriä, joilla ei ollut yhteyttä samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin.

| (33) | Tutkimuksessa kävi ilmi, ettei osa näistä tuloista ja kuluista voinut liittyä samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin eikä niitä sen vuoksi olisi pitänyt kirjata myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiksi tai vähentää niistä. Näin ollen muut kuin liiketoimintaan liittyneet tulot ja kulut jätettiin kirjaamatta myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiksi. |
| --- | --- |

(33)

Tutkimuksessa kävi ilmi, ettei osa näistä tuloista ja kuluista voinut liittyä samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin eikä niitä sen vuoksi olisi pitänyt kirjata myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiksi tai vähentää niistä. Näin ollen muut kuin liiketoimintaan liittyneet tulot ja kulut jätettiin kirjaamatta myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiksi.

3.2   Vientihinta

| (34) | Kaikissa tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety riippumattomille asiakkaille yhteisöön, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(34)

Kaikissa tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety riippumattomille asiakkaille yhteisöön, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (35) | Jos vienti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle ja jota oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevan tuojan omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Koska luotettavampia tietoja ei ollut käytettävissä, kohtuulliseksi voittomarginaaliksi arvioitiin 5 prosenttia. Tätä voittomarginaalia oli käytetty aiemmassa saman tuotteen tuontia koskeneessa polkumyyntitutkimuksessa, jonka lopulliset päätelmät julkaistiin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1601/2001 (15). Komission tiedossa ei ollut mitään, mikä olisi osoittanut marginaalin olevan epäasianmukainen. |
| --- | --- |

(35)

Jos vienti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle ja jota oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevan tuojan omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Koska luotettavampia tietoja ei ollut käytettävissä, kohtuulliseksi voittomarginaaliksi arvioitiin 5 prosenttia. Tätä voittomarginaalia oli käytetty aiemmassa saman tuotteen tuontia koskeneessa polkumyyntitutkimuksessa, jonka lopulliset päätelmät julkaistiin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1601/2001 (15). Komission tiedossa ei ollut mitään, mikä olisi osoittanut marginaalin olevan epäasianmukainen.

3.3   Vertailu

| (36) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaiset oikaisut hyväksyttiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Näin ollen oikaisuja tehtiin alennuksissa, hyvityksissä, palkkioissa, maa- ja merirahdeissa, pakkaus-, luotto-, vakuutus-, pankki-, käsittely- ja lastauskuluissa sekä muissa tekijöissä todettujen erojen perusteella. |
| --- | --- |

(36)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaiset oikaisut hyväksyttiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Näin ollen oikaisuja tehtiin alennuksissa, hyvityksissä, palkkioissa, maa- ja merirahdeissa, pakkaus-, luotto-, vakuutus-, pankki-, käsittely- ja lastauskuluissa sekä muissa tekijöissä todettujen erojen perusteella.

| (37) | Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät normaaliarvon oikaisua kotimarkkinoilla aiheutuneiden luottokustannusten perusteella. Kaikki korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät kuitenkin avointa luottojärjestelmää, eikä oikaisun perusteeksi esitettyjä luottokustannuksia voitu mitenkään yhdistää kyseisiin kotimaan myyntitapahtumiin. Näin ollen ei voitu näyttää toteen, että tämä tekijä olisi vaikuttanut hintaan ja hinnan vertailukelpoisuuteen, kuten perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdassa edellytetään. Sen vuoksi nämä oikaisupyynnöt oli hylättävä. |
| --- | --- |

(37)

Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät normaaliarvon oikaisua kotimarkkinoilla aiheutuneiden luottokustannusten perusteella. Kaikki korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät kuitenkin avointa luottojärjestelmää, eikä oikaisun perusteeksi esitettyjä luottokustannuksia voitu mitenkään yhdistää kyseisiin kotimaan myyntitapahtumiin. Näin ollen ei voitu näyttää toteen, että tämä tekijä olisi vaikuttanut hintaan ja hinnan vertailukelpoisuuteen, kuten perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdassa edellytetään. Sen vuoksi nämä oikaisupyynnöt oli hylättävä.

| (38) | Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät oikaisua myös yhteisöön viennistä aiheutuneiden luottokustannusten perusteella. Oikaisut hyväksyttiin, mutta ilmoitetut määrät olivat todellista alhaisempia, ja niitä jouduttiin korjaamaan tarkastuskäyntien yhteydessä. |
| --- | --- |

(38)

Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät oikaisua myös yhteisöön viennistä aiheutuneiden luottokustannusten perusteella. Oikaisut hyväksyttiin, mutta ilmoitetut määrät olivat todellista alhaisempia, ja niitä jouduttiin korjaamaan tarkastuskäyntien yhteydessä.

| (39) | Asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti oikaisua tuontimaksujen ja välillisten verojen erojen perusteella. Kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin, että ne olivat saaneet tuontimaksujen palautusta enemmän kuin olivat tuontimaksuja maksaneet. Onkin epätodennäköistä, että palautukset olisivat koskeneet vain sellaisia maahantuotuja osia, jotka vietiin myöhemmin maasta vientituotteiden osina. Lisäksi kahden vientiä harjoittavan tuottajan rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien viennin yhteydessä saamat palautukset eivät olleet yhteydessä raaka-aineista maksettuihin tuontimaksuihin, vaan palautuksia maksettiin riippumatta siitä, oliko vientituotteen valmistamisessa käytetty tuontiraaka-aineita. Näin ollen katsottiin, ettei perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaista tuontimaksujen palautusta ollut tapahtunut. Joka tapauksessa yksikään asianomaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei pystynyt osoittamaan, perittiinkö samankaltaisen tuotteen kotimarkkinoilla myynnin yhteydessä tuontimaksuja tai välillisiä veroja tai minkä suuruisia nämä maksut tai verot olivat. Vaikutuksia hintojen vertailukelpoisuuteen ei siis voitu näyttää toteen. Näin ollen edellä mainitun säännöksen edellytyksistä yksikään ei täyttynyt, ja kaikki oikaisupyynnöt oli hylättävä. |
| --- | --- |

(39)

Asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti oikaisua tuontimaksujen ja välillisten verojen erojen perusteella. Kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin, että ne olivat saaneet tuontimaksujen palautusta enemmän kuin olivat tuontimaksuja maksaneet. Onkin epätodennäköistä, että palautukset olisivat koskeneet vain sellaisia maahantuotuja osia, jotka vietiin myöhemmin maasta vientituotteiden osina. Lisäksi kahden vientiä harjoittavan tuottajan rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien viennin yhteydessä saamat palautukset eivät olleet yhteydessä raaka-aineista maksettuihin tuontimaksuihin, vaan palautuksia maksettiin riippumatta siitä, oliko vientituotteen valmistamisessa käytetty tuontiraaka-aineita. Näin ollen katsottiin, ettei perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaista tuontimaksujen palautusta ollut tapahtunut. Joka tapauksessa yksikään asianomaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei pystynyt osoittamaan, perittiinkö samankaltaisen tuotteen kotimarkkinoilla myynnin yhteydessä tuontimaksuja tai välillisiä veroja tai minkä suuruisia nämä maksut tai verot olivat. Vaikutuksia hintojen vertailukelpoisuuteen ei siis voitu näyttää toteen. Näin ollen edellä mainitun säännöksen edellytyksistä yksikään ei täyttynyt, ja kaikki oikaisupyynnöt oli hylättävä.

| (40) | Yhden vientiä harjoittavan tuottajan todettiin maksaneen palkkiota siihen etuyhteydessä olevalle tuojalle toimista, jotka liittyivät kyseisen tuottajan rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien vientiin riippumattomille asiakkaille yhteisössä. Koska tämän palkkion katsottiin vaikuttaneen hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, kyseisen myynnin osalta tehtiin vastaava oikaisu. |
| --- | --- |

(40)

Yhden vientiä harjoittavan tuottajan todettiin maksaneen palkkiota siihen etuyhteydessä olevalle tuojalle toimista, jotka liittyivät kyseisen tuottajan rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien vientiin riippumattomille asiakkaille yhteisössä. Koska tämän palkkion katsottiin vaikuttaneen hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, kyseisen myynnin osalta tehtiin vastaava oikaisu.

| (41) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi oikaisua sekä kotimarkkina- että vientimyynnin osalta muiden tekijöiden erojen eli sellaisten kustannusten perusteella, joita niille oli joidenkin myyntitapahtumien yhteydessä asiakkaan vaatimuksesta aiheutunut tarkastusmaksuista ja ulkopuolisesta valmistuksesta (liitososien lisäämisestä). Tällaisten kustannusten katsottiin soveltuvan paremmin fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi tehtävän oikaisun perusteeksi. Oikaisu tehtiin vientiä harjoittavien tuottajien maksamien tosiasiallisten tarkastusmaksujen ja ulkopuolisesta valmistuksesta aiheutuneiden kulujen mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi oikaisua sekä kotimarkkina- että vientimyynnin osalta muiden tekijöiden erojen eli sellaisten kustannusten perusteella, joita niille oli joidenkin myyntitapahtumien yhteydessä asiakkaan vaatimuksesta aiheutunut tarkastusmaksuista ja ulkopuolisesta valmistuksesta (liitososien lisäämisestä). Tällaisten kustannusten katsottiin soveltuvan paremmin fyysisten ominaisuuksien erojen huomioon ottamiseksi tehtävän oikaisun perusteeksi. Oikaisu tehtiin vientiä harjoittavien tuottajien maksamien tosiasiallisten tarkastusmaksujen ja ulkopuolisesta valmistuksesta aiheutuneiden kulujen mukaisesti.

| (42) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaista oikaisua kaupan portaan erojen huomioon ottamiseksi. Tuotetta kuitenkin myytiin kotimarkkinoilla kansallisille jakeluyhtiöille. Tämä kaupan porras on verrattavissa portaaseen, jossa tuotetta myydään etuyhteydessä olevalle tuojalle laskennallisen vientihinnan muodostamisen jälkeen, eikä oikaisuun siis ollut aihetta. |
| --- | --- |

(42)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaista oikaisua kaupan portaan erojen huomioon ottamiseksi. Tuotetta kuitenkin myytiin kotimarkkinoilla kansallisille jakeluyhtiöille. Tämä kaupan porras on verrattavissa portaaseen, jossa tuotetta myydään etuyhteydessä olevalle tuojalle laskennallisen vientihinnan muodostamisen jälkeen, eikä oikaisuun siis ollut aihetta.

3.4   Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali

| (43) | Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan edellä kuvatulla tavalla määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain. |
| --- | --- |

(43)

Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan edellä kuvatulla tavalla määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain.

| (44) | Edellä olevan perusteella määriteltiin yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille seuraavat polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina CIF-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana:







  — | Kiswire Ltd | – 8,4 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | DSR Wire Corporation | 0,7 %, |
| — | Chung-Woo Rope Co., Ltd | – 6,1 %. |

(44)

Edellä olevan perusteella määriteltiin yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille seuraavat polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina CIF-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana:

—

Kiswire Ltd

– 8,4 %,

—

DSR Wire Corporation

0,7 %,

—

Chung-Woo Rope Co., Ltd

– 6,1 %.

| (45) | Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden viejien vientihintojen todettiin valtaosin vastanneen otokseen kuuluneiden viejien hintoja. Koska tiedossa ei ollut mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista, otannan tulosten katsottiin edustavan kaikkia muitakin viejiä. Huomattakoon vielä, että sekä muiden yhteistyössä toimineiden että yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien osuus yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjaksona oli noin 0,5 prosenttia. Näistä syistä katsottiin, että vaikka tämä tuonti ylittää polkumyynnille määritetyn vähimmäistason, yksistään sen vaikutuksesta ei yhteisön tuotannonalalle olisi aiheutunut vahinkoa. |
| --- | --- |

(45)

Otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden viejien vientihintojen todettiin valtaosin vastanneen otokseen kuuluneiden viejien hintoja. Koska tiedossa ei ollut mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista, otannan tulosten katsottiin edustavan kaikkia muitakin viejiä. Huomattakoon vielä, että sekä muiden yhteistyössä toimineiden että yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien osuus yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjaksona oli noin 0,5 prosenttia. Näistä syistä katsottiin, että vaikka tämä tuonti ylittää polkumyynnille määritetyn vähimmäistason, yksistään sen vaikutuksesta ei yhteisön tuotannonalalle olisi aiheutunut vahinkoa.

3.5   Päätelmät

| (46) | Perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaan polkumyynnin vastainen menettely päätetään, jos vahvistetaan, että polkumyyntimarginaali on vähemmän kuin kaksi prosenttia. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaan polkumyynnin vastainen menettely päätetään, jos vahvistetaan, että polkumyyntimarginaali on vähemmän kuin kaksi prosenttia.

| (47) | Sen vuoksi ja edellä olevien havaintojen perusteella tämä menettely olisi päätettävä. |
| --- | --- |

(47)

Sen vuoksi ja edellä olevien havaintojen perusteella tämä menettely olisi päätettävä.

| (48) | Edellä olevien polkumyyntiä koskevien päätelmien perusteella ja perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jonka mukaan menettely päätetään välittömästi, jos polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa, katsottiin, ettei vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevia päätelmiä ollut tarpeen tehdä, |
| --- | --- |

(48)

Edellä olevien polkumyyntiä koskevien päätelmien perusteella ja perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jonka mukaan menettely päätetään välittömästi, jos polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa, katsottiin, ettei vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevia päätelmiä ollut tarpeen tehdä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Päätetään polkumyynnin vastainen menettely, joka koskee Korean tasavallasta peräisin olevia rauta- tai teräsköysiä sekä -kaapeleita, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 mm, mukaan luettuina lukitut köydet sekä sellaiset, joissa on liitos- ja muita osia, lukuun ottamatta ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita, ja jotka luokitellaan yleensä CN-koodeihin 7312 10 82, 7312 10 84, 7312 10 86, 7312 10 88 ja 7312 10 99.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUVL C 283, 20.11.2004, s. 6.

2

(3)  EYVL L 217, 17.8.1999, s. 1.

3

(4)  EYVL L 217, 17.8.1999, s. 63.

4

(5)  EUVL L 238, 25.9.2003, s. 13.

5

(6)  EUVL L 238, 25.9.2003, s. 1.

6

(7)  EYVL L 211, 4.8.2001, s. 1.

7

(8)  EYVL L 34, 3.2.2001, s. 4.

8

(9)  EYVL L 211, 4.8.2001, s. 47.

9

(10)  EYVL L 348, 21.12.2002, s. 80.

10

(11)  EUVL L 180, 18.7.2003, s. 34.

11

(12)  EUVL L 120, 24.4.2004, s. 1.

12

(13)  EUVL L 328, 30.10.2004, s. 1.

13

(14)  EUVL C 272, 13.11.2003, s. 2.

14

(15)  EYVL L 211, 4.8.2001, s. 1, johdanto-osan 25 kappale.

15

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/68

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä lokakuuta 2005,

lintuinfluenssaa Venäjällä koskevista suojatoimenpiteistä tehdyn päätöksen 2005/693/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 4176)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/740/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/675/ETY muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/496/ETY (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 1 ja 6 kohdan,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (2) ja erityisesti sen 22 artiklan 1 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lintuinfluenssa on kuolemantapauksia ja häiriöitä aiheuttava siipikarjan ja lintujen tarttuva virustauti, joka voi nopeasti saada epitsoottiset mittasuhteet ja näin ollen vaarantaa eläinten ja ihmisten terveyden sekä alentaa huomattavasti siipikarja-alan tuottavuutta. |
| --- | --- |

(1)

Lintuinfluenssa on kuolemantapauksia ja häiriöitä aiheuttava siipikarjan ja lintujen tarttuva virustauti, joka voi nopeasti saada epitsoottiset mittasuhteet ja näin ollen vaarantaa eläinten ja ihmisten terveyden sekä alentaa huomattavasti siipikarja-alan tuottavuutta.

| (2) | Lintuinfluenssaa Venäjällä koskevista suojatoimenpiteistä 6 päivänä lokakuuta 2005 tehty komission päätös 2005/693/EY (3) hyväksyttiin Venäjällä esiintyneiden lintuinfluenssan taudinpurkausten seurauksena. Kyseisessä päätöksessä keskeytetään muiden kuin siipikarjaan kuuluvien lintujen tuonti Venäjältä. |
| --- | --- |

(2)

Lintuinfluenssaa Venäjällä koskevista suojatoimenpiteistä 6 päivänä lokakuuta 2005 tehty komission päätös 2005/693/EY (3) hyväksyttiin Venäjällä esiintyneiden lintuinfluenssan taudinpurkausten seurauksena. Kyseisessä päätöksessä keskeytetään muiden kuin siipikarjaan kuuluvien lintujen tuonti Venäjältä.

| (3) | Lisäksi päätöksessä 2005/693/EY kielletään käsittelemättömien sulkien ja höyhenten sekä niiden osien tuonti kyseisen päätöksen liitteessä I luetelluilta Venäjän alueilta. Käsittelemättömien sulkien ja höyhenten sekä niiden osien tuonti on kuitenkin tietyin edellytyksin edelleen sallittua niiltä Venäjän alueilta, joita ei ole lueteltu liitteessä I, mukaan luettuina Ural-vuorista itään sijaitsevat alueet, joilla ei vielä ollut esiintynyt taudinpurkauksia päätöksen 2005/693/EY hyväksymisajankohtana. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi päätöksessä 2005/693/EY kielletään käsittelemättömien sulkien ja höyhenten sekä niiden osien tuonti kyseisen päätöksen liitteessä I luetelluilta Venäjän alueilta. Käsittelemättömien sulkien ja höyhenten sekä niiden osien tuonti on kuitenkin tietyin edellytyksin edelleen sallittua niiltä Venäjän alueilta, joita ei ole lueteltu liitteessä I, mukaan luettuina Ural-vuorista itään sijaitsevat alueet, joilla ei vielä ollut esiintynyt taudinpurkauksia päätöksen 2005/693/EY hyväksymisajankohtana.

| (4) | Venäjä ilmoitti 19 päivänä lokakuuta 2005 komissiolle lintuinfluenssan taudinpurkauksesta Venäjän keskushallintoalueella Tulassa, jossa ei ollut aiemmin raportoitu esiintyneen taudinpurkauksia ja josta käsittelemättömien sulkien ja höyhenten sekä niiden osien tuonti on edelleen sallittua päätöksen 2005/693/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Venäjä ilmoitti 19 päivänä lokakuuta 2005 komissiolle lintuinfluenssan taudinpurkauksesta Venäjän keskushallintoalueella Tulassa, jossa ei ollut aiemmin raportoitu esiintyneen taudinpurkauksia ja josta käsittelemättömien sulkien ja höyhenten sekä niiden osien tuonti on edelleen sallittua päätöksen 2005/693/EY mukaisesti.

| (5) | Turkissa, Romaniassa ja Venäjällä esiintyneiden, influenssavirus A:n alatyypin H5N1 aiheuttaman erittäin patogeenisen lintuinfluenssan viimeaikaisten taudinpurkausten yhteydessä saadut näytöt ja molekyyliepidemiologiset tiedot viittaavat voimakkaasti siihen, että lintuinfluenssavirus on levinnyt kyseisiin kolmeen maahan Aasian keskiosista muuttolintujen mukana. Tähän viittaa myös Maailman eläintautijärjestön (OIE) hiljattain Venäjälle tekemästä tarkastusmatkasta annettu kertomus, joka julkaistiin 14 päivänä lokakuuta 2005. |
| --- | --- |

(5)

Turkissa, Romaniassa ja Venäjällä esiintyneiden, influenssavirus A:n alatyypin H5N1 aiheuttaman erittäin patogeenisen lintuinfluenssan viimeaikaisten taudinpurkausten yhteydessä saadut näytöt ja molekyyliepidemiologiset tiedot viittaavat voimakkaasti siihen, että lintuinfluenssavirus on levinnyt kyseisiin kolmeen maahan Aasian keskiosista muuttolintujen mukana. Tähän viittaa myös Maailman eläintautijärjestön (OIE) hiljattain Venäjälle tekemästä tarkastusmatkasta annettu kertomus, joka julkaistiin 14 päivänä lokakuuta 2005.

| (6) | Käsittelemättömien sulkien ja höyhenten sekä niiden osien tuonti yhteisöön olisi sen vuoksi kiellettävä niiltä Venäjän alueilta, joissa on viime aikoina esiintynyt lintuinfluenssan taudinpurkaus tai joilla on erityinen riski, kun otetaan huomioon nykyinen tietämys niiltä Keski-Aasian ja Siperian alueilta tulevien muuttolintujen lentoreiteistä, joilla taudin esiintyminen on rekisteröity. |
| --- | --- |

(6)

Käsittelemättömien sulkien ja höyhenten sekä niiden osien tuonti yhteisöön olisi sen vuoksi kiellettävä niiltä Venäjän alueilta, joissa on viime aikoina esiintynyt lintuinfluenssan taudinpurkaus tai joilla on erityinen riski, kun otetaan huomioon nykyinen tietämys niiltä Keski-Aasian ja Siperian alueilta tulevien muuttolintujen lentoreiteistä, joilla taudin esiintyminen on rekisteröity.

| (7) | Sen vuoksi olisi muutettava komission päätöksen 2005/693/EY liite I vastaavasti. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi olisi muutettava komission päätöksen 2005/693/EY liite I vastaavasti.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Lisätään päätöksen 2005/693/EY liitteeseen I seuraava 4, 5, 6 ja 7 kohta:

”4.   Keskushallintoalue

Sisältää seuraavat Venäjän federaation subjektit: Belgorodin alue, Brjanskin alue, Ivanovon alue, Kalugan alue, Kostroman alue, Kurskin alue, Lipetskin alue, Moskova (liittovaltion kaupunki), Moskovan alue, Orelin alue, Rjazanin alue, Smolenskin alue, Tambovin alue, Tverin alue, Tulan alue, Vladimirin alue, Voronežin alue, Jaroslavin alue.

5.   Eteläinen hallintoalue

Sisältää seuraavat Venäjän federaation subjektit: Adygeian tasavalta, Astrahanin alue, Tšetšenian tasavalta, Dagestanin tasavalta, Ingušian tasavalta, Kabardi-Balkarian tasavalta, Kalmukian tasavalta, Karatšai-Tšerkessian tasavalta, Krasnodarin aluepiiri, Pohjois-Ossetia-Alanian tasavalta, Stavropolin aluepiiri, Rostovin alue, Volgogradin alue.

6.   Koillinen hallintoalue

Sisältää seuraavat Venäjän federaation subjektit: Arkangelin alue, Komin tasavalta, Novgorodin alue, Pihkovan alue, Vologdan alue.

7.   Privolskin (Volgan) hallintoalue

Sisältää seuraavat Venäjän federaation subjektit: Baškortostanin tasavalta, Tšuvassian tasavalta, Kirovin alue, Marin tasavalta, Mordvan tasavalta, Nižni Novgorodin alue, Orenburgin alue, Penzan alue, Permin alue, Permin Komin autonominen piirikunta, Samaran alue, Saratovin alue, Tatarstanin tasavalta, Udmurtian tasavalta, Uljanovskin alue.”

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 24, 31.1.1998, s. 9. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1; oikaisu EUVL L 191, 28.5.2004, s. 1).

2

(3)  EUVL L 263, 8.10.2005, s. 22.

3

---

Oikaisuja

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/70

---

Oikaisu neuvoston päätökseen 2005/722/EY, tehty 17 päivänä lokakuuta 2005, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/428/YUTP kumoamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 272, 18 lokakuuta 2005
  )

Korvataan päätös 2005/722/EY seuraavasti:

”NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/722/EY,

tehty 17 päivänä lokakuuta 2005,

tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/428/YUTP kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi 27 päivänä joulukuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 6 päivänä kesäkuuta 2005 päätöksen 2005/428/YUTP tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/221/YUTP kumoamisesta (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 6 päivänä kesäkuuta 2005 päätöksen 2005/428/YUTP tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanosta ja päätöksen 2005/221/YUTP kumoamisesta (2).

| (2) | On päätetty laatia ajantasaistettu luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin asetusta (EY) N:o 2580/2001 sovelletaan, |
| --- | --- |

(2)

On päätetty laatia ajantasaistettu luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joihin asetusta (EY) N:o 2580/2001 sovelletaan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2580/2001 2 artiklan 3 kohdassa säädetty luettelo korvataan seuraavasti:

| 1. | HENKILÖT






  1) | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), syntynyt 1.2.1966 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- | --- |

1.

HENKILÖT

1)

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), syntynyt 1.2.1966 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 2) | ABOUD, Maisi (alias The Swiss Abderrahmane), syntynyt 17.10.1964 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

2)

ABOUD, Maisi (alias The Swiss Abderrahmane), syntynyt 17.10.1964 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 3) | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL_MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), syntynyt 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

3)

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL_MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), syntynyt 26.6.1967 Qatif-Bab al Shamalissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 4) | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

4)

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, syntynyt Al Ihsassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 5) | AL-YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

5)

AL-YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, syntynyt 16.10.1966 Tarutissa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 6) | ARIOUA, Azzedine, syntynyt 20.11.1960 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

6)

ARIOUA, Azzedine, syntynyt 20.11.1960 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 7) | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), syntynyt 18.8.1969 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

7)

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), syntynyt 18.8.1969 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 8) | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

8)

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 9) | ASLI, Rabah, syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

9)

ASLI, Rabah, syntynyt 13.5.1975 Ain Tayassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 10) | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), syntynyt 1960 Libanonissa; Libanonin kansalainen |
| --- | --- |

10)

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), syntynyt 1960 Libanonissa; Libanonin kansalainen

| 11) | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), syntynyt 1.2.1972 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

11)

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), syntynyt 1.2.1972 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 12) | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), syntynyt 1.6.1970 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

12)

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), syntynyt 1.6.1970 Algeriassa (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 13) | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), syntynyt 10.7.1965 tai 11.7.1965 El Dibabiyassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen |
| --- | --- |

13)

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), syntynyt 10.7.1965 tai 11.7.1965 El Dibabiyassa Saudi-Arabiassa; Saudi-Arabian kansalainen

| 14) | FAHAS, Sofiane Yacine, syntynyt 10.9.1971 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

14)

FAHAS, Sofiane Yacine, syntynyt 10.9.1971 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 15) | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen |
| --- | --- |

15)

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, syntynyt 1963 Libanonissa, Libanonin kansalainen

| 16) | LASSASSI, Saber (alias Mimiche) syntynyt 30.11.1970 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

16)

LASSASSI, Saber (alias Mimiche) syntynyt 30.11.1970 Costantinessa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 17) | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin numero 488555 |
| --- | --- |

17)

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), syntynyt 14.4.1965 tai 1.3.1964 Pakistanissa, passin numero 488555

| 18) | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), syntynyt 26.12.1974 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

18)

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), syntynyt 26.12.1974 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 19) | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), Hizbollahin tiedustelupalvelun ylempi upseeri, syntynyt 7.12.1962 Tayr Dibbassa, Libanonissa, passin nro 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19)

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), Hizbollahin tiedustelupalvelun ylempi upseeri, syntynyt 7.12.1962 Tayr Dibbassa, Libanonissa, passin nro 432298 (Libanon)

| 20) | NOUARA, Farid, syntynyt 25.11.1973 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

20)

NOUARA, Farid, syntynyt 25.11.1973 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 21) | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), syntynyt 11.9.1968 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

21)

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), syntynyt 11.9.1968 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 22) | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), syntynyt 23.6.1963 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

22)

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), syntynyt 23.6.1963 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 23) | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), syntynyt 14.6.1974 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

23)

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), syntynyt 14.6.1974 Algerissa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 24) | SENOUCI, Sofiane, syntynyt 15.4.1971 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

24)

SENOUCI, Sofiane, syntynyt 15.4.1971 Hussein Deyssa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 25) | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag; alias Joma), Filippiinien kommunistisen puolueen, mukaan lukien NPA, johtaja) syntynyt 8.2.1939 Cabugaossa, Filippiineillä |
| --- | --- |

25)

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag; alias Joma), Filippiinien kommunistisen puolueen, mukaan lukien NPA, johtaja) syntynyt 8.2.1939 Cabugaossa, Filippiineillä

| 26) | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), syntynyt 21.4.1964 Blidassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen) |
| --- | --- |

26)

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), syntynyt 21.4.1964 Blidassa (Algeria) (al-Takfir ja al-Hijra –järjestöjen jäsen)

| 2. | RYHMÄT JA YHTEISÖT






  1) | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Musta syyskuu sekä Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- | --- |

2.

RYHMÄT JA YHTEISÖT

1)

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September/Musta syyskuu sekä Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2) | Al-Aqsa marttyyrien prikaati |
| --- | --- |

2)

Al-Aqsa marttyyrien prikaati

| 3) | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3)

Al-Aqsa e.V.

| 4) | Al-Takfir ja al-Hijra |
| --- | --- |

4)

Al-Takfir ja al-Hijra

| 5) | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5)

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6) | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6)

Babbar Khalsa

| 7) | Filippiinien kommunistinen puolue, mukaan lukien New People's Army (NPA), joka on yhteydessä Sison Jose Maria C:hen (alias Armando Liwanag, alias Joma, Filippiinien kommunistisen puolueen, mukaan lukien NPA, johtaja) |
| --- | --- |

7)

Filippiinien kommunistinen puolue, mukaan lukien New People's Army (NPA), joka on yhteydessä Sison Jose Maria C:hen (alias Armando Liwanag, alias Joma, Filippiinien kommunistisen puolueen, mukaan lukien NPA, johtaja)

| 8) | Gama'a al-Islamiyya (Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

8)

Gama'a al-Islamiyya (Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 9) | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

9)

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 10) | Hamas (sisältäen Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

10)

Hamas (sisältäen Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 11) | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

11)

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 12) | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

12)

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 13) | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

13)

Kahane Chai (Kach)

| 14) | Kurdistanin työväenpuolue (PKK), (alias KADEK; alias KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

14)

Kurdistanin työväenpuolue (PKK), (alias KADEK; alias KONGRA-GEL)

| 15) | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK tai MKO) [paitsi ’National Council of Resistance of Iran’ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:n radikaali siipi), the People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

15)

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK tai MKO) [paitsi ’National Council of Resistance of Iran’ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:n radikaali siipi), the People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 16) | Kansallinen vapautusarmeija (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

16)

Kansallinen vapautusarmeija (Ejército de Liberación Nacional)

| 17) | Palestiinan vapautusrintama (Palestine Liberation Front – PLF) |
| --- | --- |

17)

Palestiinan vapautusrintama (Palestine Liberation Front – PLF)

| 18) | Palestiinan islamilainen jihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ) |
| --- | --- |

18)

Palestiinan islamilainen jihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

| 19) | Palestiinan vapautuksen kansanrintama (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP) |
| --- | --- |

19)

Palestiinan vapautuksen kansanrintama (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP)

| 20) | Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (alias PFLP-General Command, PFLP-GC) |
| --- | --- |

20)

Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command (alias PFLP-General Command, PFLP-GC)

| 21) | Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat (FARC) |
| --- | --- |

21)

Kolumbian vallankumoukselliset asevoimat (FARC)

| 22) | Revolutionary People's Liberation Army / Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol) |
| --- | --- |

22)

Revolutionary People's Liberation Army / Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)

| 23) | Loistava polku (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

23)

Loistava polku (Sendero Luminoso)

| 24) | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

24)

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 25) | United Self-Defense Forces / Group of Colombia (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

25)

United Self-Defense Forces / Group of Colombia (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

2 artikla

Kumotaan päätös 2005/428/YUTP.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan.

Tehty Luxemburgissa 17 päivänä lokakuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BECKETT”

---

(1)  EYVL L 344, 28.12.2001, s. 70. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1207/2005 (EUVL L 197, 28.7.2005, s. 16).

1

(2)  EUVL L 144, 8.6.2005, s. 59.

2

---

| 21.10.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 276/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 276/72

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 1695/2005, annettu 17 päivänä lokakuuta 2005, Ranskan interventioelimen hallussa olevan tavallisen vehnän vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 272, 18. lokakuuta 2005
  )

Sivulla 4, 5 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa:

korvataan:

”... ensimmäisen osittaisen tarjouskilpailun tarjousten jättämisen määräaika päättyy 26 päivänä lokakuuta 2005 kello 9.00 (Brysselin aikaa).”

seuraavasti:

”... ensimmäisen osittaisen tarjouskilpailun tarjousten jättämisen määräaika päättyy 27 päivänä lokakuuta 2005 kello 9.00 (Brysselin aikaa).”.

---