# Úřední věstník L 142/6. č

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 142 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 486. června 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 142

České vydání

Právní předpisy

Svazek 486. června 2005

---

| Obsah | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 15. října 2003 o opatřeních
  ad hoc
  uplatňovaných Portugalskem ve prospěch společnosti RTP
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2003) 3526)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 22. září 2004 o státní podpoře, kterou Spojené království zamýšlí poskytnout společnosti British Energy plc
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3474)

   (
  1
  ) | 26 |

Obsah

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Strana

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 15. října 2003 o opatřeních
  ad hoc
  uplatňovaných Portugalskem ve prospěch společnosti RTP
  (oznámeno pod číslem dokumentu K(2003) 3526)

   (
  1
  )

ad hoc

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2003) 3526)

1

1

*

Rozhodnutí Komise ze dne 22. září 2004 o státní podpoře, kterou Spojené království zamýšlí poskytnout společnosti British Energy plc
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3474)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 3474)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 6.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 15. října 2003

o opatřeních ad hoc uplatňovaných Portugalskem ve prospěch společnosti RTP

(oznámeno pod číslem dokumentu K(2003) 3526)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/406/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Prostřednictvím třech stížností z let 1993, 1996 a 1997 podaných soukromou televizní společností SIC byla Komise informována o sérii opatření ad hoc a ročních kompenzačních opatření, které Portugalsko provádělo ve prospěch veřejnoprávní televizní společnosti RTP. |
| --- | --- |

(1)

Prostřednictvím třech stížností z let 1993, 1996 a 1997 podaných soukromou televizní společností SIC byla Komise informována o sérii opatření ad hoc a ročních kompenzačních opatření, které Portugalsko provádělo ve prospěch veřejnoprávní televizní společnosti RTP.

| (2) | Dopisem ze dne 15. listopadu 2001 informovala Komise portugalské orgány, že se v souvislosti se sérií opatření ad hoc ve prospěch společnosti RTP rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 15. listopadu 2001 informovala Komise portugalské orgány, že se v souvislosti se sérií opatření ad hoc ve prospěch společnosti RTP rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (3) | Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek.

| (4) | Dopisy ze dne 28. a 31. ledna 2002 obdržela Komise připomínky od portugalských orgánů, později obdržela také připomínky od ostatních zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(4)

Dopisy ze dne 28. a 31. ledna 2002 obdržela Komise připomínky od portugalských orgánů, později obdržela také připomínky od ostatních zúčastněných stran.

| (5) | Připomínky společnosti SIC, autora stížnosti, byly obdrženy prostřednictvím dopisů ze dne 8. února a 9. května 2002, dopisem ze dne 8. května 2002 byly obdrženy připomínky soukromé televizní společnosti TVI, dopisem ze dne 9. května 2002 připomínky Evropské asociace provozovatelů soukromého vysílání (ACT – Association of Commercial Broadcasters) a dopisem ze dne 12. června 2002 připomínky soukromé italské televizní společnosti Mediaset. Dne 16. května a 4. srpna 2003 obdržela Komise od společnosti SIC v této záležitosti další dopisy. |
| --- | --- |

(5)

Připomínky společnosti SIC, autora stížnosti, byly obdrženy prostřednictvím dopisů ze dne 8. února a 9. května 2002, dopisem ze dne 8. května 2002 byly obdrženy připomínky soukromé televizní společnosti TVI, dopisem ze dne 9. května 2002 připomínky Evropské asociace provozovatelů soukromého vysílání (ACT – Association of Commercial Broadcasters) a dopisem ze dne 12. června 2002 připomínky soukromé italské televizní společnosti Mediaset. Dne 16. května a 4. srpna 2003 obdržela Komise od společnosti SIC v této záležitosti další dopisy.

| (6) | Obdržené připomínky Komise předala portugalským orgánům, které na ně reagovaly dopisem ze dne 25. března 2003. Dopisem ze dne 29. července 2003 odpověděly portugalské orgány na doplňující otázky vznesené Komisí. |
| --- | --- |

(6)

Obdržené připomínky Komise předala portugalským orgánům, které na ně reagovaly dopisem ze dne 25. března 2003. Dopisem ze dne 29. července 2003 odpověděly portugalské orgány na doplňující otázky vznesené Komisí.

| (7) | Toto rozhodnutí se bude týkat výhradně opatření ad hoc, které jsou předmětem rozhodnutí o zahájení řízení. Následně se toto rozhodnutí bude zabývat finančním vztahem mezi společností RTP a portugalským státem během zmiňovaného období 1992–1998. |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutí se bude týkat výhradně opatření ad hoc, které jsou předmětem rozhodnutí o zahájení řízení. Následně se toto rozhodnutí bude zabývat finančním vztahem mezi společností RTP a portugalským státem během zmiňovaného období 1992–1998.

| (8) | Stejně jako rozhodnutí o zahájení řízení se toto rozhodnutí nebude zabývat otázkami týkajícími se právní klasifikace a slučitelnosti ročních „kompenzačních plateb“ poskytnutých společnosti RTP se Smlouvou. Protože tyto otázky vedou k prvotnímu zjištění, že se jedná o pomoc, budou projednávány v odděleném řízení podle článku 17 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3). |
| --- | --- |

(8)

Stejně jako rozhodnutí o zahájení řízení se toto rozhodnutí nebude zabývat otázkami týkajícími se právní klasifikace a slučitelnosti ročních „kompenzačních plateb“ poskytnutých společnosti RTP se Smlouvou. Protože tyto otázky vedou k prvotnímu zjištění, že se jedná o pomoc, budou projednávány v odděleném řízení podle článku 17 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3).

| (9) | Pro účely celkového přehledu o finančních vztazích mezi portugalským státem a společností RTP v období uvedeném v tomto šetření však Komise musí vzít v úvahu nejen opatření ad hoc, ale také finanční pomoc udělenou společnosti RTP formou ročních „kompenzačních plateb“. Proto se Komise v tomto rozhodnutí bude zabývat ročními „kompenzačními platbami“ pouze pokud to bude nutné k vyjasnění jejího postoje k opatřením ad hoc. |
| --- | --- |

(9)

Pro účely celkového přehledu o finančních vztazích mezi portugalským státem a společností RTP v období uvedeném v tomto šetření však Komise musí vzít v úvahu nejen opatření ad hoc, ale také finanční pomoc udělenou společnosti RTP formou ročních „kompenzačních plateb“. Proto se Komise v tomto rozhodnutí bude zabývat ročními „kompenzačními platbami“ pouze pokud to bude nutné k vyjasnění jejího postoje k opatřením ad hoc.

II.   PODROBNÝ POPIS DANÝCH OPATŘENÍ

| (10) | Roční „kompenzační platby“ tvoří hlavní nástroj ke kompenzaci společnosti RTP. Během období 1992–1998 obdržela společnost RTP 66 495 milionů PTE k pokrytí nákladů vyplývajících z plnění povinností veřejné služby. Právním základem pro tuto kompenzaci je článek 5 zákona č. 21/92 (4). |
| --- | --- |

(10)

Roční „kompenzační platby“ tvoří hlavní nástroj ke kompenzaci společnosti RTP. Během období 1992–1998 obdržela společnost RTP 66 495 milionů PTE k pokrytí nákladů vyplývajících z plnění povinností veřejné služby. Právním základem pro tuto kompenzaci je článek 5 zákona č. 21/92 (4).

| (11) | Tabulka 1 znázorňuje rozdělení ročních kompenzačních plateb udělených společnosti RTP během období uvedeného v tomto rozhodnutí.
  Tabulka 1
  Částky ročních kompenzačních plateb v období 1992–1998











  (v milionech PTE) |
| --- | --- |
| 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| 6 200 | 7 100 | 7 145 | 7 200 | 14 500 | 10 350 | 14 000 |
| Zdroj: Usnesení Rady ministrů č. 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 a 1/99. |

(11)

Tabulka 1 znázorňuje rozdělení ročních kompenzačních plateb udělených společnosti RTP během období uvedeného v tomto rozhodnutí.

Tabulka 1

Částky ročních kompenzačních plateb v období 1992–1998

(v milionech PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

6 200

7 100

7 145

7 200

14 500

10 350

14 000

Zdroj: Usnesení Rady ministrů č. 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 a 1/99.

| (12) | Po přeměně na akciovou společnost byla společnost RTP osvobozena od placení daní a poplatků za registraci při zakládání společnosti, jejichž celková výše činila 33 milionů PTE. Založení jakékoliv společnosti, změna jejího statutu či samotné společnosti však obyčejně podle portugalských právních předpisů podléhá placení daní a poplatků. |
| --- | --- |

(12)

Po přeměně na akciovou společnost byla společnost RTP osvobozena od placení daní a poplatků za registraci při zakládání společnosti, jejichž celková výše činila 33 milionů PTE. Založení jakékoliv společnosti, změna jejího statutu či samotné společnosti však obyčejně podle portugalských právních předpisů podléhá placení daní a poplatků.

| (13) | Právní základ takového osvobození tvoří čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92, který stanoví toto:
  „Stanovy společnosti RTP SA se schvalují (...), jsou veřejně známy, příslušná registrace, která probíhá neoficiálně bez placení daní nebo poplatků, je založena na zveřejnění v deníku Diário da República.“ |
| --- | --- |

(13)

Právní základ takového osvobození tvoří čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92, který stanoví toto:

„Stanovy společnosti RTP SA se schvalují (...), jsou veřejně známy, příslušná registrace, která probíhá neoficiálně bez placení daní nebo poplatků, je založena na zveřejnění v deníku Diário da República.“

| (14) | Ustanovení čl. 11 odst. 1 vychází ze zákona č. 84/88. Článek 1 tohoto zákona stanoví, že veřejné podniky, i státní, mohou být podle nařízení vlády přeměněny na akciové společnosti. Akt stanovený nařízením vlády, kterým byly schváleny stanovy akciové společnosti, je dostatečným titulem ke splnění požadavků na registraci (5). |
| --- | --- |

(14)

Ustanovení čl. 11 odst. 1 vychází ze zákona č. 84/88. Článek 1 tohoto zákona stanoví, že veřejné podniky, i státní, mohou být podle nařízení vlády přeměněny na akciové společnosti. Akt stanovený nařízením vlády, kterým byly schváleny stanovy akciové společnosti, je dostatečným titulem ke splnění požadavků na registraci (5).

| (15) | Na druhou stranu podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 jsou všechny činnosti přímo spojené se změnou právní podstaty společnosti osvobozeny od jakýchkoliv dalších daních nebo poplatků spojených s registrací. |
| --- | --- |

(15)

Na druhou stranu podle čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 jsou všechny činnosti přímo spojené se změnou právní podstaty společnosti osvobozeny od jakýchkoliv dalších daních nebo poplatků spojených s registrací.

| (16) | Ustanovení čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 vychází z nařízení vlády č. 404/90 (6). Na základě článku 1 tohoto dokumentu mohly být až do 31. prosince 1993 společnosti, které přikročily ke spolupráci či spojení, osvobozeny od daně z převodu majetku, potřebného v souvislosti s přikročením ke spolupráci či spojení, stejně jako od poplatků a ostatních právních povinností, které by byly zapotřebí při realizaci těchto přeměn. |
| --- | --- |

(16)

Ustanovení čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 vychází z nařízení vlády č. 404/90 (6). Na základě článku 1 tohoto dokumentu mohly být až do 31. prosince 1993 společnosti, které přikročily ke spolupráci či spojení, osvobozeny od daně z převodu majetku, potřebného v souvislosti s přikročením ke spolupráci či spojení, stejně jako od poplatků a ostatních právních povinností, které by byly zapotřebí při realizaci těchto přeměn.

| (17) | S otevřením portugalského televizního trhu bylo rozhodnuto přistoupit k oddělení sítě pro šíření televizního signálu od majetku RTP a vytvořit nový subjekt „Teledifusão de Portugal“ (TDP) s kapitálem v hodnotě 5,4 miliard PTE (7). Hodnotu nového subjektu stanovily dvě nezávislé instituce, banka Banco Nacional Ultramarino (BNU) a Banco Português de Investimento (BPI) (8). |
| --- | --- |

(17)

S otevřením portugalského televizního trhu bylo rozhodnuto přistoupit k oddělení sítě pro šíření televizního signálu od majetku RTP a vytvořit nový subjekt „Teledifusão de Portugal“ (TDP) s kapitálem v hodnotě 5,4 miliard PTE (7). Hodnotu nového subjektu stanovily dvě nezávislé instituce, banka Banco Nacional Ultramarino (BNU) a Banco Português de Investimento (BPI) (8).

| (18) | V roce 1993 zaplatil stát společnosti RTP za odkup sítě pro šíření televizního signálu TDP částku 5,4 miliard PTE (hodnota vyplývající z nezávislého ohodnocení), což odpovídalo hodnotě přenechaných aktiv (9). |
| --- | --- |

(18)

V roce 1993 zaplatil stát společnosti RTP za odkup sítě pro šíření televizního signálu TDP částku 5,4 miliard PTE (hodnota vyplývající z nezávislého ohodnocení), což odpovídalo hodnotě přenechaných aktiv (9).

| (19) | Dále je uveden přehled kontextu, v jehož rámci došlo k uzavření dohod. Bude popsán vývoj vlastnictví společnosti Portugal Telecom, stejně jako uložené poplatky a dohody uzavřené se společností RTP. |
| --- | --- |

(19)

Dále je uveden přehled kontextu, v jehož rámci došlo k uzavření dohod. Bude popsán vývoj vlastnictví společnosti Portugal Telecom, stejně jako uložené poplatky a dohody uzavřené se společností RTP.

| (20) | Během období 1991–1994 byla portugalská síť pro šíření televizního vysílání majetkem veřejného podniku TDP SA. Od roku 1994 vlastní televizní síť společnost Portugal Telecom, podnik, který vznikl fúzí společností Telecom Portugal SA, Telefones de Lisboa e Porto SA a TDP SA. Po vytvoření společnosti Portugal Telecom snižoval stát pravidelně svou účast v této společnosti. V roce 1995 bylo prostřednictvím veřejné zakázky prodáno 26,3 %. Druhá část byla prodána ve veřejné aukci v červnu 1996, čímž se účast státu snížila na 51 %. V polovině roku 1997 se účast státu snížila na 25 % a v polovině roku 1999 na 10,5 %. V současnosti je podnik privatizován (10). |
| --- | --- |

(20)

Během období 1991–1994 byla portugalská síť pro šíření televizního vysílání majetkem veřejného podniku TDP SA. Od roku 1994 vlastní televizní síť společnost Portugal Telecom, podnik, který vznikl fúzí společností Telecom Portugal SA, Telefones de Lisboa e Porto SA a TDP SA. Po vytvoření společnosti Portugal Telecom snižoval stát pravidelně svou účast v této společnosti. V roce 1995 bylo prostřednictvím veřejné zakázky prodáno 26,3 %. Druhá část byla prodána ve veřejné aukci v červnu 1996, čímž se účast státu snížila na 51 %. V polovině roku 1997 se účast státu snížila na 25 % a v polovině roku 1999 na 10,5 %. V současnosti je podnik privatizován (10).

| (21) | Zákon č. 58/90 jasně stanoví, že pokud soukromí provozovatelé nezaplatí včas poplatky za používání sítě pro šíření televizního vysílání, může jim být odebrána licence (11). |
| --- | --- |

(21)

Zákon č. 58/90 jasně stanoví, že pokud soukromí provozovatelé nezaplatí včas poplatky za používání sítě pro šíření televizního vysílání, může jim být odebrána licence (11).

| (22) | Provozovatel sítě nedělal žádné rozdíly v poplatcích uplatňovaných vůči společnosti RTP a vůči soukromým televizním provozovatelům. Ve skutečnosti je protizákonné uplatňovat jakékoli rozdíly v poplatcích pro veřejného provozovatele RTP a soukromé subjekty využívající síť (12). Až do roku 1997 se úroveň poplatků uplatňovaných provozovatelem sítě zakládala na právně stanovených parametrech (13). V roce 1997 bylo dosaženo dohody mezi Ústavem pro prostředky veřejné komunikace (Instituto para os Meios de Comunicação Social), Generálním ředitelstvím pro obchod a hospodářskou soutěž a společností Portugal Telecom, která stanovila maximální ceny, jež společnost Portugal Telecom může účtovat za šíření televizního signálu. |
| --- | --- |

(22)

Provozovatel sítě nedělal žádné rozdíly v poplatcích uplatňovaných vůči společnosti RTP a vůči soukromým televizním provozovatelům. Ve skutečnosti je protizákonné uplatňovat jakékoli rozdíly v poplatcích pro veřejného provozovatele RTP a soukromé subjekty využívající síť (12). Až do roku 1997 se úroveň poplatků uplatňovaných provozovatelem sítě zakládala na právně stanovených parametrech (13). V roce 1997 bylo dosaženo dohody mezi Ústavem pro prostředky veřejné komunikace (Instituto para os Meios de Comunicação Social), Generálním ředitelstvím pro obchod a hospodářskou soutěž a společností Portugal Telecom, která stanovila maximální ceny, jež společnost Portugal Telecom může účtovat za šíření televizního signálu.

| (23) | Společnost RTP musela platit roční poplatek vlastníkovi sítě pro šíření televizního vysílání (14). Společnost RTP vždy zpochybňovala výši placených poplatků, protože roční poplatek odpovídal více než polovině hodnoty sítě k datumu převodu. I když společnost RTP zahrnula do svých pasiv všechny náklady na síť pro šíření televizního vysílání, včetně úroků z prodlení, požadované poplatky nezaplatila včas. |
| --- | --- |

(23)

Společnost RTP musela platit roční poplatek vlastníkovi sítě pro šíření televizního vysílání (14). Společnost RTP vždy zpochybňovala výši placených poplatků, protože roční poplatek odpovídal více než polovině hodnoty sítě k datumu převodu. I když společnost RTP zahrnula do svých pasiv všechny náklady na síť pro šíření televizního vysílání, včetně úroků z prodlení, požadované poplatky nezaplatila včas.

| (24) | Pro společnost RTP je síť vzhledem k přenosu programů nepostradatelná. Na druhou stranu je společnost RTP jedním z hlavních uživatelů sítě (kromě komerčního provozovatele společnosti SIC). |
| --- | --- |

(24)

Pro společnost RTP je síť vzhledem k přenosu programů nepostradatelná. Na druhou stranu je společnost RTP jedním z hlavních uživatelů sítě (kromě komerčního provozovatele společnosti SIC).

| (25) | Během období 1992–1998 přijal provozovatel sítě od společnosti RTP zpožděné platby příslušných poplatků, a také se dosáhlo různých dohod o stanovení splátkového kalendáře dluhu mezi společnostmi RTP a Portugal Telecom (15). I po roce 1998 byly mezi těmito dvěma podniky uzavřeny dohody o splátkovém kalendáři dluhu. V dohodě ze dne 31. května 2001 byl dluh společnosti RTP vůči společnosti Portugal Telecom sloučen, včetně úroků z prodlení. V této době se tyto dva podniky dohodly, že celkový dluh bude splácen v deseti půlročních splátkách uskutečněných v platbách vždy do 30. června a do 30. prosince každého roku. |
| --- | --- |

(25)

Během období 1992–1998 přijal provozovatel sítě od společnosti RTP zpožděné platby příslušných poplatků, a také se dosáhlo různých dohod o stanovení splátkového kalendáře dluhu mezi společnostmi RTP a Portugal Telecom (15). I po roce 1998 byly mezi těmito dvěma podniky uzavřeny dohody o splátkovém kalendáři dluhu. V dohodě ze dne 31. května 2001 byl dluh společnosti RTP vůči společnosti Portugal Telecom sloučen, včetně úroků z prodlení. V této době se tyto dva podniky dohodly, že celkový dluh bude splácen v deseti půlročních splátkách uskutečněných v platbách vždy do 30. června a do 30. prosince každého roku.

| (26) | Dne 3. července 2003 společnost ANACOM, subjekt v té době zodpovědný za pravidla určování výše cen za používání sítě pro šíření televizního signálu, rozhodla, že společnost Portugal musí snížit své ceny za rok 2002, a to o 14 % plus dalších 1,2 % počínaje lednem 2003. |
| --- | --- |

(26)

Dne 3. července 2003 společnost ANACOM, subjekt v té době zodpovědný za pravidla určování výše cen za používání sítě pro šíření televizního signálu, rozhodla, že společnost Portugal musí snížit své ceny za rok 2002, a to o 14 % plus dalších 1,2 % počínaje lednem 2003.

| (27) | V rámci své licence na veřejnou službu v telekomunikační oblasti je společnost Portugal Telecom povinna poskytovat služby distribuce a šíření telekomunikačních signálů. Povinnost všeobecné služby společnosti Portugal Telecom, jejíž negativní marže může být kompenzována státem, nezahrnuje poskytování služby distribuce televizního signálu pro společnost RTP (16). |
| --- | --- |

(27)

V rámci své licence na veřejnou službu v telekomunikační oblasti je společnost Portugal Telecom povinna poskytovat služby distribuce a šíření telekomunikačních signálů. Povinnost všeobecné služby společnosti Portugal Telecom, jejíž negativní marže může být kompenzována státem, nezahrnuje poskytování služby distribuce televizního signálu pro společnost RTP (16).

| (28) | Společnost RTP měla za období 1983–1989 u Správy sociálního zabezpečení dluh v hodnotě 2,189 miliard PTE, který byl důsledkem neplacení příspěvků této instituci. Dluh vznikl díky rozdílným výkladům společnosti RTP a Správy sociálního zabezpečení týkajícím se placení příspěvků sociálního zabezpečení v souvislosti s přesčasovými hodinami zaměstnanců a odměnami umělců. |
| --- | --- |

(28)

Společnost RTP měla za období 1983–1989 u Správy sociálního zabezpečení dluh v hodnotě 2,189 miliard PTE, který byl důsledkem neplacení příspěvků této instituci. Dluh vznikl díky rozdílným výkladům společnosti RTP a Správy sociálního zabezpečení týkajícím se placení příspěvků sociálního zabezpečení v souvislosti s přesčasovými hodinami zaměstnanců a odměnami umělců.

| (29) | Výklad Správy sociálního zabezpečení vycházel z čl. 2 písm. e) prováděcího nařízení č. 12/83 ze dne 12. února 1983. Aby se obě zúčastněné strany vyhnuly soudnímu procesu, podepsaly dohodu, podle níž se Správa sociálního zabezpečení vzdala úroků z prodlení a akceptovala platbu podle nového splátkového kalendáře. Po urovnání právního sporu nebylo prováděcí nařízení nikdy zrušeno. |
| --- | --- |

(29)

Výklad Správy sociálního zabezpečení vycházel z čl. 2 písm. e) prováděcího nařízení č. 12/83 ze dne 12. února 1983. Aby se obě zúčastněné strany vyhnuly soudnímu procesu, podepsaly dohodu, podle níž se Správa sociálního zabezpečení vzdala úroků z prodlení a akceptovala platbu podle nového splátkového kalendáře. Po urovnání právního sporu nebylo prováděcí nařízení nikdy zrušeno.

| (30) | Dne 6. května 1993 bylo společným prohlášením ministra financí a ministra sociálních věcí povoleno splácení dluhu podle nového splátkového kalendáře ve 120 měsíčních splátkách a byly zrušeny pokuty a úroky v hodnotě 1,206 miliard PTE. |
| --- | --- |

(30)

Dne 6. května 1993 bylo společným prohlášením ministra financí a ministra sociálních věcí povoleno splácení dluhu podle nového splátkového kalendáře ve 120 měsíčních splátkách a byly zrušeny pokuty a úroky v hodnotě 1,206 miliard PTE.

| (31) | Normy povolující platby v podmínkách výjimky dluhů vůči Správě sociálního zabezpečení vycházejí z nařízení vlády č. 411/91. V souladu s čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení je povolení nezbytné pro zabezpečení životaschopnosti zadlužené společnosti. Výjimky z uvedené podmínky se mohou uplatnit zejména na základě skutečnosti uvedené v písmenu d), pokud zadlužená společnost „byla předmětem obsazení, samosprávy nebo intervence státu“. |
| --- | --- |

(31)

Normy povolující platby v podmínkách výjimky dluhů vůči Správě sociálního zabezpečení vycházejí z nařízení vlády č. 411/91. V souladu s čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení je povolení nezbytné pro zabezpečení životaschopnosti zadlužené společnosti. Výjimky z uvedené podmínky se mohou uplatnit zejména na základě skutečnosti uvedené v písmenu d), pokud zadlužená společnost „byla předmětem obsazení, samosprávy nebo intervence státu“.

| (32) | V roce 1994 vydala společnost RTP dluhopisy v celkové hodnotě 5 miliard PTE. Podle prospektu o této emisi dluhopisů garantovala samotná společnost RTP splacení půjčky ze svých příjmů. |
| --- | --- |

(32)

V roce 1994 vydala společnost RTP dluhopisy v celkové hodnotě 5 miliard PTE. Podle prospektu o této emisi dluhopisů garantovala samotná společnost RTP splacení půjčky ze svých příjmů.

| (33) | Dne 18. září 1996 byl mezi společností RTP a ministerstvem kultury uzavřen protokol o podpoře kinematografie, který upřesňuje povinnosti RTP ohledně podpory kinematografické produkce. Ustanovení protokolu neuvádí pro RTP žádné konkrétní financování ad hoc v souvislosti s její povinností podpory kinematografického odvětví. |
| --- | --- |

(33)

Dne 18. září 1996 byl mezi společností RTP a ministerstvem kultury uzavřen protokol o podpoře kinematografie, který upřesňuje povinnosti RTP ohledně podpory kinematografické produkce. Ustanovení protokolu neuvádí pro RTP žádné konkrétní financování ad hoc v souvislosti s její povinností podpory kinematografického odvětví.

| (34) | RTP provedla studii o možnostech restrukturalizace společnosti v období 1996–2000, která se neprojevila v žádném finančním závazku ze strany státu. |
| --- | --- |

(34)

RTP provedla studii o možnostech restrukturalizace společnosti v období 1996–2000, která se neprojevila v žádném finančním závazku ze strany státu.

| (35) | Každoročně během období 1994–1997 navyšoval stát kapitál společnosti RTP. Následující tabulka ukazuje přehled různého navýšení kapitálu, které dosáhlo výše 46,8 miliard PTE.
  Tabulka 2
  Navyšování kapitálu během období 1994–1997









  (v milionech escudů) |
| --- | --- |
| Rok | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 |
| Navýšení kapitálu | 10 000 | 12 800 | 10 000 | 14 000 |
| Kapitál k 31. prosinci | 22 708 | 35 508 | 45 508 | 59 508 |
| Zdroj: Účetní závěrky RTP. |

(35)

Každoročně během období 1994–1997 navyšoval stát kapitál společnosti RTP. Následující tabulka ukazuje přehled různého navýšení kapitálu, které dosáhlo výše 46,8 miliard PTE.

Tabulka 2

Navyšování kapitálu během období 1994–1997

(v milionech escudů)

Rok

1994

1995

1996

1997

Navýšení kapitálu

10 000

12 800

10 000

14 000

Kapitál k 31. prosinci

22 708

35 508

45 508

59 508

Zdroj: Účetní závěrky RTP.

| (36) | Smlouvy o veřejné službě uzavřené mezi portugalským státem a společností RTP počítají s účastí státu na investicích realizovaných společností RTP převážně ve formě navyšování kapitálu (17). |
| --- | --- |

(36)

Smlouvy o veřejné službě uzavřené mezi portugalským státem a společností RTP počítají s účastí státu na investicích realizovaných společností RTP převážně ve formě navyšování kapitálu (17).

| (37) | V prosinci 1998 byla uzavřena smlouva o „přidružené“ půjčce mezi Fondem regulace veřejného dluhu a společností RTP. Smlouva stanovila podmínky, za kterých může fond poskytnout půjčku v hodnotě 20 miliard PTE určenou k navýšení kapitálu společnosti. |
| --- | --- |

(37)

V prosinci 1998 byla uzavřena smlouva o „přidružené“ půjčce mezi Fondem regulace veřejného dluhu a společností RTP. Smlouva stanovila podmínky, za kterých může fond poskytnout půjčku v hodnotě 20 miliard PTE určenou k navýšení kapitálu společnosti.

| (38) | Fond regulace veřejného dluhu spravuje Ústav pro správu státního úvěru. Ústav pro správu státního úvěru odpovídá za řízení dluhu Portugalska a za plnění centrálního programu půjček v souladu se zákonem upravujícím režim veřejného státního dluhu (18) a pokyny určenými vládou. Ústav pro správu státního úvěru je spravován ministerstvem financí (19). |
| --- | --- |

(38)

Fond regulace veřejného dluhu spravuje Ústav pro správu státního úvěru. Ústav pro správu státního úvěru odpovídá za řízení dluhu Portugalska a za plnění centrálního programu půjček v souladu se zákonem upravujícím režim veřejného státního dluhu (18) a pokyny určenými vládou. Ústav pro správu státního úvěru je spravován ministerstvem financí (19).

| (39) | Ode dne, kdy byla dána částka k dispozici, se z půjčky pro společnost RTP platily roční úroky v sazbě Lisbor po dobu dvanácti měsíců, vypočítané k prvnímu dni každého období a zvyšované o 20 základních bodů (20). |
| --- | --- |

(39)

Ode dne, kdy byla dána částka k dispozici, se z půjčky pro společnost RTP platily roční úroky v sazbě Lisbor po dobu dvanácti měsíců, vypočítané k prvnímu dni každého období a zvyšované o 20 základních bodů (20).

| (40) | Podle smlouvy měla být půjčka splacená do 31. prosince 2003, přičemž se tato lhůta mohla prodloužit na základě vzájemné dohody o jeden až dva roky. Společnost RTP nezaplatila úroky z půjčky, smlouva totiž uvádí, že dlužné úroky spojené s prvními čtyřmi ročními splátkami se mají kapitalizovat (21). |
| --- | --- |

(40)

Podle smlouvy měla být půjčka splacená do 31. prosince 2003, přičemž se tato lhůta mohla prodloužit na základě vzájemné dohody o jeden až dva roky. Společnost RTP nezaplatila úroky z půjčky, smlouva totiž uvádí, že dlužné úroky spojené s prvními čtyřmi ročními splátkami se mají kapitalizovat (21).

| (41) | Smlouva uzavřená mezi Fondem stabilizace veřejného dluhu a společností RTP byla vypracovaná v souladu s pokyny stanovenými ve společném prohlášení státních tajemníků pro veřejnou komunikaci, státní pokladnu a finance ze dne 17. prosince 1998. |
| --- | --- |

(41)

Smlouva uzavřená mezi Fondem stabilizace veřejného dluhu a společností RTP byla vypracovaná v souladu s pokyny stanovenými ve společném prohlášení státních tajemníků pro veřejnou komunikaci, státní pokladnu a finance ze dne 17. prosince 1998.

| (42) | Veřejnoprávní televizní společnost RTP vznikla na základě listiny ze dne 15. prosince 1955 po rozhodnutí státu založit veřejný podnik, kterému by byla udělena koncese na poskytování veřejné služby v oblasti televizního vysílání (22). |
| --- | --- |

(42)

Veřejnoprávní televizní společnost RTP vznikla na základě listiny ze dne 15. prosince 1955 po rozhodnutí státu založit veřejný podnik, kterému by byla udělena koncese na poskytování veřejné služby v oblasti televizního vysílání (22).

| (43) | Až do 80. let měla společnost RTP monopolní postavení na televizním trhu. V 90. letech začala čelit konkurenci soukromých televizních společností SIC a TVI, kterým stát poskytl v únoru 1992 licence na využívání třetího, respektive čtvrtého kanálu (23). |
| --- | --- |

(43)

Až do 80. let měla společnost RTP monopolní postavení na televizním trhu. V 90. letech začala čelit konkurenci soukromých televizních společností SIC a TVI, kterým stát poskytl v únoru 1992 licence na využívání třetího, respektive čtvrtého kanálu (23).

| (44) | Stanovy RTP z roku 1992 vyplývající ze zákona č. 21/92 (dále jen „zákon č. 21/92“) změnily tuto společnost na společnost akciovou (24). |
| --- | --- |

(44)

Stanovy RTP z roku 1992 vyplývající ze zákona č. 21/92 (dále jen „zákon č. 21/92“) změnily tuto společnost na společnost akciovou (24).

| (45) | Společnost RTP vyvíjí zároveň činnost komerční i veřejnoprávní televize. Společnost může ze zákona vykonávat jakoukoli činnost, ať už komerční nebo hospodářskou, která souvisí s televizní činností (25). |
| --- | --- |

(45)

Společnost RTP vyvíjí zároveň činnost komerční i veřejnoprávní televize. Společnost může ze zákona vykonávat jakoukoli činnost, ať už komerční nebo hospodářskou, která souvisí s televizní činností (25).

| (46) | Komerční činnosti vyvíjí společnost RTP prostřednictvím finanční účasti v jiných společnostech, právně odlišných od společnosti RTP, které mají vlastní strukturu a vlastní účetní systém. |
| --- | --- |

(46)

Komerční činnosti vyvíjí společnost RTP prostřednictvím finanční účasti v jiných společnostech, právně odlišných od společnosti RTP, které mají vlastní strukturu a vlastní účetní systém.

| (47) | Jak můžeme vidět v následující tabulce, vykázala společnost RTP ve sledovaném období ztráty. V roce 1996 se finanční situace zhoršila natolik, že vlastní čistý kapitál dosáhl záporné hodnoty.
  Tabulka 3
  Hospodářské a finanční údaje společnosti RTP za období 1993–1998











  (v milionech escudů) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Čisté zisky (ztráty) | (7 883) | (19 558) | (26 581) | (18 512) | (32 223) | (25 039) |
| Vlastní jmění | 1 557 | 8 071 | 4 269 | (4 274) | (20 586) | (50 827) |
| Aktiva | 39 418 | 42 262 | 56 078 | 67 654 | 62 340 | 83 843 |
| (26)Finanční dluhy | 22 402 | 26 855 | 30 258 | 44 922 | 44 885 | 92 775 |
| Zdroj: Finanční výkazy RTP. |

(47)

Jak můžeme vidět v následující tabulce, vykázala společnost RTP ve sledovaném období ztráty. V roce 1996 se finanční situace zhoršila natolik, že vlastní čistý kapitál dosáhl záporné hodnoty.

Tabulka 3

Hospodářské a finanční údaje společnosti RTP za období 1993–1998

(v milionech escudů)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Čisté zisky (ztráty)

(7 883)

(19 558)

(26 581)

(18 512)

(32 223)

(25 039)

Vlastní jmění

1 557

8 071

4 269

(4 274)

(20 586)

(50 827)

Aktiva

39 418

42 262

56 078

67 654

62 340

83 843

(26)Finanční dluhy

22 402

26 855

30 258

44 922

44 885

92 775

Zdroj: Finanční výkazy RTP.

| (48) | Společnost RTP zabezpečuje poskytování veřejné služby v oblasti televizního vysílání. Definice, kompetence a financování této služby je upraveno různými právními dokumenty. |
| --- | --- |

(48)

Společnost RTP zabezpečuje poskytování veřejné služby v oblasti televizního vysílání. Definice, kompetence a financování této služby je upraveno různými právními dokumenty.

| (49) | Zákon č. 58/90, který upravuje výkon televizní činnosti, zavedl normy platné pro pět soukromých provozovatelů a zároveň stanovil povinnost státu zabezpečit veřejnou službu v oblasti televizního vysílání (27). Zákon č. 21/92, který se vztahuje na stanovy RTP, určuje hlavní povinnosti veřejné služby a jejího financování. |
| --- | --- |

(49)

Zákon č. 58/90, který upravuje výkon televizní činnosti, zavedl normy platné pro pět soukromých provozovatelů a zároveň stanovil povinnost státu zabezpečit veřejnou službu v oblasti televizního vysílání (27). Zákon č. 21/92, který se vztahuje na stanovy RTP, určuje hlavní povinnosti veřejné služby a jejího financování.

| (50) | Veřejná služba a příslušné financování jsou podrobněji popsány ve dvou smlouvách o veřejné službě uzavřenými mezi společností RTP a portugalským státem (28). |
| --- | --- |

(50)

Veřejná služba a příslušné financování jsou podrobněji popsány ve dvou smlouvách o veřejné službě uzavřenými mezi společností RTP a portugalským státem (28).

| (51) | Článek 4 zákona č. 21/92 stanoví, že mezi státem a společností RTP se má uzavřít smlouva o koncesi, a určuje základní povinnosti veřejné služby, které mají být v rámci této smlouvy plněny. Čl. 4 odst. 2 stanoví obecné zásady, které společnost RTP musí dodržovat při výkonu svékoncesionářské činnosti (29). Ustanovení čl. 4 odst. 3 uvádí povinnosti veřejné služby v oblasti televizního vysílání (30). |
| --- | --- |

(51)

Článek 4 zákona č. 21/92 stanoví, že mezi státem a společností RTP se má uzavřít smlouva o koncesi, a určuje základní povinnosti veřejné služby, které mají být v rámci této smlouvy plněny. Čl. 4 odst. 2 stanoví obecné zásady, které společnost RTP musí dodržovat při výkonu svékoncesionářské činnosti (29). Ustanovení čl. 4 odst. 3 uvádí povinnosti veřejné služby v oblasti televizního vysílání (30).

| (52) | Smlouvy o veřejné službě potvrzují povinnosti společnosti RTP v rámci veřejné služby. V první řadě společnost RTP podléhá všeobecným povinnostem a povinnostem ohledně programového obsahu (31). Společnost RTP má poskytovat veřejnou službu v oblasti televizního vysílání, v jehož rámci má využívat dva kanály a poskytovat obyvatelstvu kontinentálního Portugalska všeobecné pokrytí. První kanál má všeobecnější charakter a měl by nabízet všeobecnější programovou strukturu. Druhý kanál by se měl zaměřovat především na specifické publikum a nabízet kulturní, vzdělávací a vědecké programy. Jeden z kanálů musí pokrýt i autonomní region Azory a Madeiru. |
| --- | --- |

(52)

Smlouvy o veřejné službě potvrzují povinnosti společnosti RTP v rámci veřejné služby. V první řadě společnost RTP podléhá všeobecným povinnostem a povinnostem ohledně programového obsahu (31). Společnost RTP má poskytovat veřejnou službu v oblasti televizního vysílání, v jehož rámci má využívat dva kanály a poskytovat obyvatelstvu kontinentálního Portugalska všeobecné pokrytí. První kanál má všeobecnější charakter a měl by nabízet všeobecnější programovou strukturu. Druhý kanál by se měl zaměřovat především na specifické publikum a nabízet kulturní, vzdělávací a vědecké programy. Jeden z kanálů musí pokrýt i autonomní region Azory a Madeiru.

| (53) | Na druhou stranu ukládají smlouvy společnosti RTP speciální povinnosti, pokud jde o programovou strukturu (32). Existují normy vztahující se na kvalitu (pluralismus, nestrannost informací, atd.) a obsah programů (původní tvorba-fikce, sportovní programy, programy pro děti, portugalská produkce a kultura, domácí zprávy a zábavné programy). Společnost RTP by měla poskytovat vysílací čas určeným subjektům, podporovat kinematografii a ostatní formy audiovizuální tvorby, podporovat tvorbu vzdělávacích a školících programů, zabezpečit výměnu programů s autonomními regiony a podporovat spolupráci s dalšími subjekty, které na území Evropské unie poskytují veřejnou službu v oblasti televizního vysílání. Společnost RTP však také musí plnit speciální povinnosti v oblasti programové struktury v rámci mezinárodní spolupráce. Společnost RTP musí například vyrábět a vysílat programy pro portugalské komunity v zahraničí, pro africké země, kde je úředním jazykem portugalština, a pro Macao. Společnost RTP musí zabezpečit činnost společnosti RTP Madeira a RTP Azory a udržovat produkční centra a odloučená zahraniční pracoviště. |
| --- | --- |

(53)

Na druhou stranu ukládají smlouvy společnosti RTP speciální povinnosti, pokud jde o programovou strukturu (32). Existují normy vztahující se na kvalitu (pluralismus, nestrannost informací, atd.) a obsah programů (původní tvorba-fikce, sportovní programy, programy pro děti, portugalská produkce a kultura, domácí zprávy a zábavné programy). Společnost RTP by měla poskytovat vysílací čas určeným subjektům, podporovat kinematografii a ostatní formy audiovizuální tvorby, podporovat tvorbu vzdělávacích a školících programů, zabezpečit výměnu programů s autonomními regiony a podporovat spolupráci s dalšími subjekty, které na území Evropské unie poskytují veřejnou službu v oblasti televizního vysílání. Společnost RTP však také musí plnit speciální povinnosti v oblasti programové struktury v rámci mezinárodní spolupráce. Společnost RTP musí například vyrábět a vysílat programy pro portugalské komunity v zahraničí, pro africké země, kde je úředním jazykem portugalština, a pro Macao. Společnost RTP musí zabezpečit činnost společnosti RTP Madeira a RTP Azory a udržovat produkční centra a odloučená zahraniční pracoviště.

| (54) | Zatřetí ukládají smlouvy společnosti RTP speciální povinnosti. Společnost RTP musí například udržovat audiovizuální archívy, zavádět technické inovace do svých vybavení a činností, podporovat nadaci Národního divadla S. Carlose (Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos) a poskytovat ostatní služby, které budou v té chvíli zapotřebí. |
| --- | --- |

(54)

Zatřetí ukládají smlouvy společnosti RTP speciální povinnosti. Společnost RTP musí například udržovat audiovizuální archívy, zavádět technické inovace do svých vybavení a činností, podporovat nadaci Národního divadla S. Carlose (Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos) a poskytovat ostatní služby, které budou v té chvíli zapotřebí.

| (55) | Na základě článku 5 zákona č. 58/90 byla společnosti RTP přidělená koncese na veřejnou službu v oblasti televizního vysílání na období 15 let, kterou je možno prodloužit na období dalších 15 let a která se vztahuje na příslušné frekvence prvního a druhého kanálu. Článek 4 zákona č. 21/92 zdůrazňuje, že společnost RTP je koncesionářem veřejné služby v oblasti televizního vysílání. Doložka 1 smluv o veřejné službě potvrzuje, že společnost RTP je provozovatelem veřejné služby v oblasti televizního vysílání (33). |
| --- | --- |

(55)

Na základě článku 5 zákona č. 58/90 byla společnosti RTP přidělená koncese na veřejnou službu v oblasti televizního vysílání na období 15 let, kterou je možno prodloužit na období dalších 15 let a která se vztahuje na příslušné frekvence prvního a druhého kanálu. Článek 4 zákona č. 21/92 zdůrazňuje, že společnost RTP je koncesionářem veřejné služby v oblasti televizního vysílání. Doložka 1 smluv o veřejné službě potvrzuje, že společnost RTP je provozovatelem veřejné služby v oblasti televizního vysílání (33).

| (56) | Smlouvy o veřejné službě ustavují Kontrolní radu (Conselho de Opinião) (34), složenou ze zástupců z různých oblastí veřejného života, která může zasáhnoutazkontrolovat, zda společnost RTP plní všeobecné povinnosti a speciální povinnosti v rámci poskytování veřejné služby v oblasti televizního vysílání. |
| --- | --- |

(56)

Smlouvy o veřejné službě ustavují Kontrolní radu (Conselho de Opinião) (34), složenou ze zástupců z různých oblastí veřejného života, která může zasáhnoutazkontrolovat, zda společnost RTP plní všeobecné povinnosti a speciální povinnosti v rámci poskytování veřejné služby v oblasti televizního vysílání.

| (57) | Společnost RTP musí ministerstvu financí každoročně předkládat plán činností a rozpočet pro budoucí rok v souvislosti s poskytováním veřejné služby, spolu s posudky Auditorské kanceláře (Gabinete de Auditoria) a Kontrolní rady společnosti. Kromě toho musí předložit zprávu o povinnostech veřejné služby za předcházející rok spolu s posudkem Auditorské kanceláře (35). |
| --- | --- |

(57)

Společnost RTP musí ministerstvu financí každoročně předkládat plán činností a rozpočet pro budoucí rok v souvislosti s poskytováním veřejné služby, spolu s posudky Auditorské kanceláře (Gabinete de Auditoria) a Kontrolní rady společnosti. Kromě toho musí předložit zprávu o povinnostech veřejné služby za předcházející rok spolu s posudkem Auditorské kanceláře (35).

| (58) | Ministr financí a člen vlády zodpovědný za veřejnou komunikaci kontrolují plnění smluv o veřejné službě. Hlavní finanční inspekce (Inspecção-Geral de Finanças) kontroluje finanční plán. Každoročně se také musí provádět externí audit realizovaný specializovanou společností (36). |
| --- | --- |

(58)

Ministr financí a člen vlády zodpovědný za veřejnou komunikaci kontrolují plnění smluv o veřejné službě. Hlavní finanční inspekce (Inspecção-Geral de Finanças) kontroluje finanční plán. Každoročně se také musí provádět externí audit realizovaný specializovanou společností (36).

| (59) | Nová smlouva o veřejné službě stanoví také sankce, které stát uplatňuje v případě neplnění smlouvy a které mohou mít podobu pokuty, konfiskace, odstupného nebo zrušení samotné smlouvy o koncesi. |
| --- | --- |

(59)

Nová smlouva o veřejné službě stanoví také sankce, které stát uplatňuje v případě neplnění smlouvy a které mohou mít podobu pokuty, konfiskace, odstupného nebo zrušení samotné smlouvy o koncesi.

| (60) | Článek 5 zákona č. 21/92 opravňuje společnost RTP přijímat kompenzační platby od státu za poskytování veřejné služby. Toto právo potvrzuje smlouva o veřejné službě. |
| --- | --- |

(60)

Článek 5 zákona č. 21/92 opravňuje společnost RTP přijímat kompenzační platby od státu za poskytování veřejné služby. Toto právo potvrzuje smlouva o veřejné službě.

| (61) | Kromě systému ročních kompenzačních plateb smlouvy o veřejné službě dále stanoví:






  — | platby za určité služby stanovené v dohodách o poskytování služeb, které podepsaly nebo se chystají podepsat státní správa a společnost RTP (37); |
| --- | --- | --- |

(61)

Kromě systému ročních kompenzačních plateb smlouvy o veřejné službě dále stanoví:

—

platby za určité služby stanovené v dohodách o poskytování služeb, které podepsaly nebo se chystají podepsat státní správa a společnost RTP (37);

| — | účast státu na veškerých investicích realizovaných společností RTP, týkajících se zejména investic do infrastruktury, které jsou potřebné k fungování produkčních a vysílacích středisek autonomních regionů Azory a Madeira, do audiovizuálních archívů, do mezinárodního vysílání RTP a jiných investic, které musí koncesionářská společnost realizovat z technologických důvodů (38). |
| --- | --- |

—

účast státu na veškerých investicích realizovaných společností RTP, týkajících se zejména investic do infrastruktury, které jsou potřebné k fungování produkčních a vysílacích středisek autonomních regionů Azory a Madeira, do audiovizuálních archívů, do mezinárodního vysílání RTP a jiných investic, které musí koncesionářská společnost realizovat z technologických důvodů (38).

| (62) | Určení nákladů a příjmů souvisejících s povinností veřejné služby, při kterých společnosti RTP vzniká nárok na kompenzační platbu, probíhá na základě systému analytického účetnictví. Smlouvy upřesňují kritéria pro výpočet nákladů způsobilých k úhradě každé povinnosti v rámci veřejné služby (39). |
| --- | --- |

(62)

Určení nákladů a příjmů souvisejících s povinností veřejné služby, při kterých společnosti RTP vzniká nárok na kompenzační platbu, probíhá na základě systému analytického účetnictví. Smlouvy upřesňují kritéria pro výpočet nákladů způsobilých k úhradě každé povinnosti v rámci veřejné služby (39).

| (63) | V rámci tohoto systému analytického účetnictví rozložila společnost RTP náklady a příjmy (například náklady na personál a materiál) na určitý počet činností (řízení programové struktury, přímé a nepřímé náklady na programovou strukturu, náklady na šíření signálu, náklady na vysílání, náklady na prodej a všeobecné náklady). |
| --- | --- |

(63)

V rámci tohoto systému analytického účetnictví rozložila společnost RTP náklady a příjmy (například náklady na personál a materiál) na určitý počet činností (řízení programové struktury, přímé a nepřímé náklady na programovou strukturu, náklady na šíření signálu, náklady na vysílání, náklady na prodej a všeobecné náklady).

| (64) | Přímé náklady na různé činnosti se rozdělí mezi různé nákladové střediska (například mezi společnosti RTP 1, RTP 2, RTPi a RTP Africa). Nepřímé náklady se připíší nákladovým střediskům na základě souvisejících analytických kritérií (například počet odvysílaných hodin) (40). |
| --- | --- |

(64)

Přímé náklady na různé činnosti se rozdělí mezi různé nákladové střediska (například mezi společnosti RTP 1, RTP 2, RTPi a RTP Africa). Nepřímé náklady se připíší nákladovým střediskům na základě souvisejících analytických kritérií (například počet odvysílaných hodin) (40).

| (65) | Systém rozložení nákladů má tyto charakteristiky:






  — | v rámci smluv o veřejné službě je možné kompenzovat v souladu s metodou popsanou ve smlouvách jen čisté náklady na provoz. Finanční závazky, mimořádné výdaje a zabezpečení, které přímo nesouvisí s činností, jsou z kompenzace vyloučeny (41), |
| --- | --- | --- |

(65)

Systém rozložení nákladů má tyto charakteristiky:

—

v rámci smluv o veřejné službě je možné kompenzovat v souladu s metodou popsanou ve smlouvách jen čisté náklady na provoz. Finanční závazky, mimořádné výdaje a zabezpečení, které přímo nesouvisí s činností, jsou z kompenzace vyloučeny (41),

| — | pro výpočet uhraditelných čistých provozních nákladů musí společnost RTP odpočítat provozní příjmy z každé plněné povinnosti v rámci veřejné služby od provozních nákladů, |
| --- | --- |

—

pro výpočet uhraditelných čistých provozních nákladů musí společnost RTP odpočítat provozní příjmy z každé plněné povinnosti v rámci veřejné služby od provozních nákladů,

| — | v rámci předešlé smlouvy o veřejné službě nebyla možná žádná kompenzace za všeobecnou povinnost provozování společností RTP 1 a RTP 2 a za pokrytí autonomních regionů prostřednictvím jediného kanálu v rámci veřejné služby (42), |
| --- | --- |

—

v rámci předešlé smlouvy o veřejné službě nebyla možná žádná kompenzace za všeobecnou povinnost provozování společností RTP 1 a RTP 2 a za pokrytí autonomních regionů prostřednictvím jediného kanálu v rámci veřejné služby (42),

| — | v rámci nové smlouvy o veřejné službě mohou i provozní náklady společností RTP 1 a RTP 2 být předmětem kompenzačních plateb, není však možné žádná dodatečná kompenzace, pokud čisté provozní náklady společností RTP 1 a RTP 2 překročí jejich předpokládanou výši (43). |
| --- | --- |

—

v rámci nové smlouvy o veřejné službě mohou i provozní náklady společností RTP 1 a RTP 2 být předmětem kompenzačních plateb, není však možné žádná dodatečná kompenzace, pokud čisté provozní náklady společností RTP 1 a RTP 2 překročí jejich předpokládanou výši (43).

| (66) | V souladu s uvedenou metodou výpočtů nákladů předložila společnost RTP čisté náklady na poskytování veřejné služby ve výročních zprávách o veřejné službě. Následující tabulka uvádí přehled nákladů na činnosti veřejné služby, které opravňují k přijmutí kompenzační platby.
  Tabulka 4
  Oznámené a uhraditelné čisté náklady na poskytování veřejné služby












  (v milionech escudů) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Teletext | | | | | | 112,9 | 86,8 |
| Provoz televize RTP Internacional | 882,3 | 1 517,4 | 1 826,9 | 1 890,8 | 2 059,6 | 3 999,1 | 3 712,9 |
| RTP Afrika | — | — | — | — | | 654,7 | 1 332,0 |
| Přímé vysílání RTP 1 pro Madeiru a Azory | — | — | — | — | — | 76,8 | 295,4 |
| Audiovizuální archívy | 509,1 | 241,6 | 402,7 | 492,7 | 184,9 | 909,4 | 672,1 |
| Spolupráce s africkými zeměmi s portugalštinou jako oficiálním jazykem | 186,9 | 128,4 | 172,2 | 148,6 | 144,9 | 202,4 | 200,3 |
| Diferenciál pokrytí | 406,7 | 1 312,8 | 1 314,2 | 1 050,3 | 1 050,0 | 622,6 | 208,6 |
| Delegace/dopisovatelé | 797,8 | 658,2 | 681,1 | 642,7 | 583,2 | 457,2 | 211,0 |
| Nadace Teatro Nacional de S. Carlos | | 50,0 | 55,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 |
| Podpora kinematografie | | 215,0 | 95,0 | 27,5 | 156,5 | 391,1 | 352,8 |
| Provoz středisek autonomních regionů | 3 453,4 | 3 486,0 | 3 685,9 | 3 696,1 | 3 846,6 | 3 459,2 | 2 855,2 |
| Vysílání pro specifické subjekty | 482,0 | 350,6 | 151,1 | 94,6 | 80,8 | | |
| (44)Sport TV | | | | | | | – 440,0 |
| Čisté náklady na provoz RTP 1 | | | | | | 16 946,1 | 11 916,6 |
| Čisté náklady na provoz RTP 2 | | | | | 9 050,6 | 10 080,6 | 8 637,6 |
| Celkové čisté provozní náklady | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 |
| Zdroj: Informace portugalských orgánů a zprávy o poskytování veřejné služby. |

(66)

V souladu s uvedenou metodou výpočtů nákladů předložila společnost RTP čisté náklady na poskytování veřejné služby ve výročních zprávách o veřejné službě. Následující tabulka uvádí přehled nákladů na činnosti veřejné služby, které opravňují k přijmutí kompenzační platby.

Tabulka 4

Oznámené a uhraditelné čisté náklady na poskytování veřejné služby

(v milionech escudů)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Teletext

112,9

86,8

Provoz televize RTP Internacional

882,3

1 517,4

1 826,9

1 890,8

2 059,6

3 999,1

3 712,9

RTP Afrika

—

—

—

—

654,7

1 332,0

Přímé vysílání RTP 1 pro Madeiru a Azory

—

—

—

—

—

76,8

295,4

Audiovizuální archívy

509,1

241,6

402,7

492,7

184,9

909,4

672,1

Spolupráce s africkými zeměmi s portugalštinou jako oficiálním jazykem

186,9

128,4

172,2

148,6

144,9

202,4

200,3

Diferenciál pokrytí

406,7

1 312,8

1 314,2

1 050,3

1 050,0

622,6

208,6

Delegace/dopisovatelé

797,8

658,2

681,1

642,7

583,2

457,2

211,0

Nadace Teatro Nacional de S. Carlos

50,0

55,0

60,0

60,0

60,0

60,0

Podpora kinematografie

215,0

95,0

27,5

156,5

391,1

352,8

Provoz středisek autonomních regionů

3 453,4

3 486,0

3 685,9

3 696,1

3 846,6

3 459,2

2 855,2

Vysílání pro specifické subjekty

482,0

350,6

151,1

94,6

80,8

(44)Sport TV

– 440,0

Čisté náklady na provoz RTP 1

16 946,1

11 916,6

Čisté náklady na provoz RTP 2

9 050,6

10 080,6

8 637,6

Celkové čisté provozní náklady

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

Zdroj: Informace portugalských orgánů a zprávy o poskytování veřejné služby.

| (67) | V následující tabulce je přehled investic společnosti RTP do vybavení na činnosti v rámci veřejné služby. Zároveň uvádí i skutečné investice do činností v rámci veřejné služby tak, jak jsou vedeny v ročních finančních výkazech i investice oznámené ve zprávách o poskytování veřejné služby. Jak je možné vidět, investice do činností v rámci veřejné služby byly vyšší než investice uvedené ve smlouvách o veřejné službě.
  Tabulka 5
  Investice do činností v rámci veřejné služby













  (v milionech escudů) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Celkem |
| Finanční výkazy | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Zprávy o poskytování veřejné služby | 2 327,3 | 98,0 | 1 975,1 | 154,4 | 28,1 | 4 037,4 | 6 127,8 | 14 748,1 |
| Rozdíl | 305,3 | 2 004,0 | 788,8 | 838,3 | 1 452,3 | 0 | – 73,6 | 5 315,1 |
| Zdroj: Finanční výkazy RTP a zprávy o poskytování veřejné služby. |

(67)

V následující tabulce je přehled investic společnosti RTP do vybavení na činnosti v rámci veřejné služby. Zároveň uvádí i skutečné investice do činností v rámci veřejné služby tak, jak jsou vedeny v ročních finančních výkazech i investice oznámené ve zprávách o poskytování veřejné služby. Jak je možné vidět, investice do činností v rámci veřejné služby byly vyšší než investice uvedené ve smlouvách o veřejné službě.

Tabulka 5

Investice do činností v rámci veřejné služby

(v milionech escudů)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Celkem

Finanční výkazy

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Zprávy o poskytování veřejné služby

2 327,3

98,0

1 975,1

154,4

28,1

4 037,4

6 127,8

14 748,1

Rozdíl

305,3

2 004,0

788,8

838,3

1 452,3

0

– 73,6

5 315,1

Zdroj: Finanční výkazy RTP a zprávy o poskytování veřejné služby.

| (68) | Cílem opatření bylo kompenzovat společnost RTP za plnění povinností v rámci veřejné služby, které jí byly uloženy, a financovat její investice. |
| --- | --- |

(68)

Cílem opatření bylo kompenzovat společnost RTP za plnění povinností v rámci veřejné služby, které jí byly uloženy, a financovat její investice.

| (69) | V Portugalsku se provozovatelé veřejné služby nevybírali v rámci procesu, ve kterém by všechny zúčastněné společnosti měly možnost předložit částky na kompenzační platbu, použitých při výkonu koncese na veřejnou službu v oblasti televizního vysílání. Společnost RTP byla vybrána vládou, aby poskytovala veřejnou službu v oblasti televizního vysílání. |
| --- | --- |

(69)

V Portugalsku se provozovatelé veřejné služby nevybírali v rámci procesu, ve kterém by všechny zúčastněné společnosti měly možnost předložit částky na kompenzační platbu, použitých při výkonu koncese na veřejnou službu v oblasti televizního vysílání. Společnost RTP byla vybrána vládou, aby poskytovala veřejnou službu v oblasti televizního vysílání.

| (70) | Od roku 1992 jsou na portugalském trhu veřejnoprávní i soukromí provozovatelé televize. Kromě společnosti RTP mají i soukromí provozovatelé SIC a TVI licenci na provozování televizních kanálů. Společnost SIC byla prvním soukromým provozovatelem, jehož televizní vysílání začalo dne 6. října 1992. Opatření ve prospěch společnosti RTP mohou poškodit hospodářskou soutěž portugalského televizního trhu. |
| --- | --- |

(70)

Od roku 1992 jsou na portugalském trhu veřejnoprávní i soukromí provozovatelé televize. Kromě společnosti RTP mají i soukromí provozovatelé SIC a TVI licenci na provozování televizních kanálů. Společnost SIC byla prvním soukromým provozovatelem, jehož televizní vysílání začalo dne 6. října 1992. Opatření ve prospěch společnosti RTP mohou poškodit hospodářskou soutěž portugalského televizního trhu.

| (71) | Komise zahájila řízení v důsledku rozsudku Soudu prvního stupně z roku 2000 (45). Tento rozsudek anuloval rozhodnutí Komise z roku 1996 (46). |
| --- | --- |

(71)

Komise zahájila řízení v důsledku rozsudku Soudu prvního stupně z roku 2000 (45). Tento rozsudek anuloval rozhodnutí Komise z roku 1996 (46).

| (72) | Na druhou stranu, s přihlédnutím k době potřebné pro prvotní posouzení a k pochybnostem ohledně úměrnosti financování uhraditelných nákladů na veřejnou službu společnosti RTP, zahájila Komise řízení v souvislosti se stížnostmi, které předložila společnost SIC v letech 1996 a 1997. Opatření se vztahují na platby státu za převod sítě pro šíření televizního vysílání, emisi dluhopisů, podpory kinematografie, plánu restrukturalizace na roky 1996–2000, navyšování kapitálu v letech 1994–1997 a půjčky. |
| --- | --- |

(72)

Na druhou stranu, s přihlédnutím k době potřebné pro prvotní posouzení a k pochybnostem ohledně úměrnosti financování uhraditelných nákladů na veřejnou službu společnosti RTP, zahájila Komise řízení v souvislosti se stížnostmi, které předložila společnost SIC v letech 1996 a 1997. Opatření se vztahují na platby státu za převod sítě pro šíření televizního vysílání, emisi dluhopisů, podpory kinematografie, plánu restrukturalizace na roky 1996–2000, navyšování kapitálu v letech 1994–1997 a půjčky.

| (73) | Po zahájení vyšetřovacího řízení a vzetí v úvahu celkových uhraditelných nákladů společnosti RTP v letech 1992–1998 měla Komise pochybnosti o tom, zda portugalský stát v souvislosti s náklady na poskytování veřejné služby neposkytl společnosti RTP nadměrnou platbu. |
| --- | --- |

(73)

Po zahájení vyšetřovacího řízení a vzetí v úvahu celkových uhraditelných nákladů společnosti RTP v letech 1992–1998 měla Komise pochybnosti o tom, zda portugalský stát v souvislosti s náklady na poskytování veřejné služby neposkytl společnosti RTP nadměrnou platbu.

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (74) | V důsledku zahájení vyšetřovacího řízení podaly k opatřením své připomínky různé zúčastněné strany. Následuje přehled důležitých připomínek zúčastněných stran seřazených podle opatření. |
| --- | --- |

(74)

V důsledku zahájení vyšetřovacího řízení podaly k opatřením své připomínky různé zúčastněné strany. Následuje přehled důležitých připomínek zúčastněných stran seřazených podle opatření.

| (75) | Společnosti SIC a TVI argumentovaly, že osvobození od daní a poplatků za registraci vytvoří výjimku v pravidlech uplatnitelných pro jakoukoli změnu ve stanovách společnosti. Společnost SIC uvedla, že rozsah uplatnění opatření není omezen jen na vytvoření společnosti RTP. Na základě čl. 11 odst. 2 svých stanov těží společnost RTP ze všeobecného osvobození od daní a poplatků za jakýkoli zápis a registraci. |
| --- | --- |

(75)

Společnosti SIC a TVI argumentovaly, že osvobození od daní a poplatků za registraci vytvoří výjimku v pravidlech uplatnitelných pro jakoukoli změnu ve stanovách společnosti. Společnost SIC uvedla, že rozsah uplatnění opatření není omezen jen na vytvoření společnosti RTP. Na základě čl. 11 odst. 2 svých stanov těží společnost RTP ze všeobecného osvobození od daní a poplatků za jakýkoli zápis a registraci.

| (76) | Společnost TVI uvedla, že společnost RTP těžila též z osvobození od poplatků souvisejících s vydáním právních dokumentů. |
| --- | --- |

(76)

Společnost TVI uvedla, že společnost RTP těžila též z osvobození od poplatků souvisejících s vydáním právních dokumentů.

| (77) | Pokud jde o úlevy v placení poplatků za používání sítě pro šíření televizního vysílání, prohlásily zúčastněné strany, že by se mělo ujasnit, zda byly uplatněny úroky a v jaké míře a zda byly uskutečněny platby ve prospěch společnosti Portugal Telecom. Kromě toho by se také měla zjistit současná výše dluhu společnosti RTP vůči společnosti Portugal Telecom. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o úlevy v placení poplatků za používání sítě pro šíření televizního vysílání, prohlásily zúčastněné strany, že by se mělo ujasnit, zda byly uplatněny úroky a v jaké míře a zda byly uskutečněny platby ve prospěch společnosti Portugal Telecom. Kromě toho by se také měla zjistit současná výše dluhu společnosti RTP vůči společnosti Portugal Telecom.

| (78) | Společnosti SIC a TVI předložily své připomínky ke stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení. Potvrdily, že společnost RTP byla oprávněná odepisovat své dluhy vůči Správě sociálního zabezpečení za jiných podmínek, než za těch, které se uplatnily na jiné společnosti podle nařízení vlády č. 411/91. Společnost ACT zdůraznila ústřední úlohu státu v dohodě. |
| --- | --- |

(78)

Společnosti SIC a TVI předložily své připomínky ke stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení. Potvrdily, že společnost RTP byla oprávněná odepisovat své dluhy vůči Správě sociálního zabezpečení za jiných podmínek, než za těch, které se uplatnily na jiné společnosti podle nařízení vlády č. 411/91. Společnost ACT zdůraznila ústřední úlohu státu v dohodě.

| (79) | Pokud jde o prodej sítě pro šíření televizního vysílání, uvedly společnosti ACT a TVI, že by se měla provést ekonomická a účetní analýza hodnoty majetku nově vytvořené společnosti TDP s cílem zjistit, zda nedošlo k nadměrné kompenzaci. Společnosti Mediaset a ACT k této otázce uvedly, že síť pro šíření televizního vysílání nebyla vytvořena samotným provozovatelem, ale díky státnímu financování. Z toho vyplývá otázka, zda je kompenzace společnosti RTP vzhledem k těmto státním aktivitám oprávněná. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o prodej sítě pro šíření televizního vysílání, uvedly společnosti ACT a TVI, že by se měla provést ekonomická a účetní analýza hodnoty majetku nově vytvořené společnosti TDP s cílem zjistit, zda nedošlo k nadměrné kompenzaci. Společnosti Mediaset a ACT k této otázce uvedly, že síť pro šíření televizního vysílání nebyla vytvořena samotným provozovatelem, ale díky státnímu financování. Z toho vyplývá otázka, zda je kompenzace společnosti RTP vzhledem k těmto státním aktivitám oprávněná.

| (80) | Pokud jde o emisi dluhopisů, zdůraznila společnost SIC, že pokud se vezme v úvahu finanční situace společnosti RTP, byla emise na trhu přijatá jen proto, že 100 % vlastníkem byl stát. Kromě toho, společnost Mediaset uvedla, že Komise by měla ve své analýze přezkoumat spíše význam než formu záruky. |
| --- | --- |

(80)

Pokud jde o emisi dluhopisů, zdůraznila společnost SIC, že pokud se vezme v úvahu finanční situace společnosti RTP, byla emise na trhu přijatá jen proto, že 100 % vlastníkem byl stát. Kromě toho, společnost Mediaset uvedla, že Komise by měla ve své analýze přezkoumat spíše význam než formu záruky.

| (81) | Pokud jde o Protokol o podpoře kinematografie, společnost SIC poznamenala, že stát se zavázal odškodnit roční náklady související s povinností poskytování veřejné služby, které zahrnují podporu kinematografie, přičemž společnost RTP je tak v té samé věci financovaná dvakrát. Společnost TVI uvedla, že už byly podepsány podobné protokoly se soukromými společnostmi, ale pouze společnost RTP těží ze státní podpory. Na druhou stranu argumentovala společnost TVI tím, že Protokol o podpoře kinematografie z roku 1996 byl nahrazen v roce 2000 novým, přičemž se stanovilo, že se společnost RTP bude podílet na spolufinancování veškerých filmových projektů, které využívají finanční podpory ze strany ICAM (Instituto do Cinema, Audiovisual e Multimedia — Ústav kinematografie, audiovizuální tvorby a multimédií). Společnost Mediaset k této otázce uvedla, že podle toho, zda budou podmínky financování požadovat po veřejném provozovateli, aby se podílel na koprodukci s nezávislými producenty, je důležité zajistit, aby veřejnému provozovateli nebyla poskytnuta nepřímá výhoda ve vztazích s těmito producenty kinematografie. |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o Protokol o podpoře kinematografie, společnost SIC poznamenala, že stát se zavázal odškodnit roční náklady související s povinností poskytování veřejné služby, které zahrnují podporu kinematografie, přičemž společnost RTP je tak v té samé věci financovaná dvakrát. Společnost TVI uvedla, že už byly podepsány podobné protokoly se soukromými společnostmi, ale pouze společnost RTP těží ze státní podpory. Na druhou stranu argumentovala společnost TVI tím, že Protokol o podpoře kinematografie z roku 1996 byl nahrazen v roce 2000 novým, přičemž se stanovilo, že se společnost RTP bude podílet na spolufinancování veškerých filmových projektů, které využívají finanční podpory ze strany ICAM (Instituto do Cinema, Audiovisual e Multimedia — Ústav kinematografie, audiovizuální tvorby a multimédií). Společnost Mediaset k této otázce uvedla, že podle toho, zda budou podmínky financování požadovat po veřejném provozovateli, aby se podílel na koprodukci s nezávislými producenty, je důležité zajistit, aby veřejnému provozovateli nebyla poskytnuta nepřímá výhoda ve vztazích s těmito producenty kinematografie.

| (82) | Pokud jde o navyšování kapitálu během období 1994–1997, společnosti SIC, ACT, Mediaset a TVI uvedly, že žádný rozumný akcionář by nenavýšil kapitál společnosti s takovou charakteristikou, jako má společnost RTP. Navýšení kapitálu proběhlo ve společnosti s vysokým deficitem a neexistencí plánu na komplexní restrukturalizaci, která by obnovila její životaschopnost. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o navyšování kapitálu během období 1994–1997, společnosti SIC, ACT, Mediaset a TVI uvedly, že žádný rozumný akcionář by nenavýšil kapitál společnosti s takovou charakteristikou, jako má společnost RTP. Navýšení kapitálu proběhlo ve společnosti s vysokým deficitem a neexistencí plánu na komplexní restrukturalizaci, která by obnovila její životaschopnost.

| (83) | Společnost SIC také uvádí, že žádná finanční instituce by neposkytla půjčku společnosti RTP s ohledem na její faktický úpadek v roce 1996. |
| --- | --- |

(83)

Společnost SIC také uvádí, že žádná finanční instituce by neposkytla půjčku společnosti RTP s ohledem na její faktický úpadek v roce 1996.

| (84) | Společnost Mediaset a ACT požadovaly v průběhu vyšetřování zvýšení nezávislého dohledu nad poskytováním veřejné služby. Soukromé televizní společnosti SIC a TVI uvedly, že Komise by měla dojít k závěru, že tato opatření státní podpory jsou neslučitelná vzhledem k tomu, že veřejné zdroje poskytnuté společnosti RTP jsou neúměrné. |
| --- | --- |

(84)

Společnost Mediaset a ACT požadovaly v průběhu vyšetřování zvýšení nezávislého dohledu nad poskytováním veřejné služby. Soukromé televizní společnosti SIC a TVI uvedly, že Komise by měla dojít k závěru, že tato opatření státní podpory jsou neslučitelná vzhledem k tomu, že veřejné zdroje poskytnuté společnosti RTP jsou neúměrné.

IV.   PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKÝCH ORGÁNŮ

| (85) | Pokud jde o osvobození od daní a poplatků za registraci, portugalské orgány poznamenaly, že pokud nebyla zapotřebí veřejná listina k uskutečnění přeměny veřejného podniku na akciovou společnost, neexistoval ani žádný základ pro výběr těchto daní a poplatků. |
| --- | --- |

(85)

Pokud jde o osvobození od daní a poplatků za registraci, portugalské orgány poznamenaly, že pokud nebyla zapotřebí veřejná listina k uskutečnění přeměny veřejného podniku na akciovou společnost, neexistoval ani žádný základ pro výběr těchto daní a poplatků.

| (86) | Co se týká připomínek společnosti SIC k čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92, uvedly portugalské orgány, že portugalský zákonodárce neposkytl veřejným podnikům žádné zvláštní finanční výhody vzhledem k přeměně společností nebo restrukturalizaci. Výjimka se zakládala na nařízení vlády č. 404/90. |
| --- | --- |

(86)

Co se týká připomínek společnosti SIC k čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92, uvedly portugalské orgány, že portugalský zákonodárce neposkytl veřejným podnikům žádné zvláštní finanční výhody vzhledem k přeměně společností nebo restrukturalizaci. Výjimka se zakládala na nařízení vlády č. 404/90.

| (87) | Pokud jde o zpožděné platby za používání sítě, portugalské orgány potvrzují, že stanovení splátkového kalendáře dluhu ze strany společnosti Portugal Telecom bylo společnou strategií v obchodních vztazích mezi věřitelem a dlužníkem a nebylo výsledkem zásahu státu. |
| --- | --- |

(87)

Pokud jde o zpožděné platby za používání sítě, portugalské orgány potvrzují, že stanovení splátkového kalendáře dluhu ze strany společnosti Portugal Telecom bylo společnou strategií v obchodních vztazích mezi věřitelem a dlužníkem a nebylo výsledkem zásahu státu.

| (88) | Portugalské orgány potvrdily, že počáteční dohoda mezi Správou sociálního zabezpečení a společností RTP o stanovení splátkového kalendáře dluhu a zrušení úroků a pokut má původ v právním konfliktu, který se týká ústavnosti regulačního nařízení č. 12/83 upravujícího základ pro příspěvky na sociální zabezpečení vzhledem k odměnám za poskytování mimořádné práce. Dohoda o regulaci dluhu uznala výklad společnosti RTP, že odměňování nebylo předmětem příspěvků pro Správu sociálního zabezpečení, což potvrdil i odborník na finanční kontrolu. |
| --- | --- |

(88)

Portugalské orgány potvrdily, že počáteční dohoda mezi Správou sociálního zabezpečení a společností RTP o stanovení splátkového kalendáře dluhu a zrušení úroků a pokut má původ v právním konfliktu, který se týká ústavnosti regulačního nařízení č. 12/83 upravujícího základ pro příspěvky na sociální zabezpečení vzhledem k odměnám za poskytování mimořádné práce. Dohoda o regulaci dluhu uznala výklad společnosti RTP, že odměňování nebylo předmětem příspěvků pro Správu sociálního zabezpečení, což potvrdil i odborník na finanční kontrolu.

| (89) | Portugalské orgány pak také potvrdily, že formální povolení této dohody ze strany vlády neposkytlo společnosti RTP žádnou zvláštní finanční výhodu vzhledem k jiným společnostem v podobné situaci ve smyslu nařízení vlády č. 411/91. Portugalské orgány potvrdily, že pro společnost RTP platí zrušení čl. 2 odst. 1 písm. d), protože společnost byla předmětem státního zásahu a prošla nestabilním obdobím pod vedením administrativního výboru jmenovaného vládou v roce 1997 (47). Podle portugalských orgánů všeobecný charakter podtrhuje skutečnost, že podle stejného zákona byla stanovena dohoda s jednou ze zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(89)

Portugalské orgány pak také potvrdily, že formální povolení této dohody ze strany vlády neposkytlo společnosti RTP žádnou zvláštní finanční výhodu vzhledem k jiným společnostem v podobné situaci ve smyslu nařízení vlády č. 411/91. Portugalské orgány potvrdily, že pro společnost RTP platí zrušení čl. 2 odst. 1 písm. d), protože společnost byla předmětem státního zásahu a prošla nestabilním obdobím pod vedením administrativního výboru jmenovaného vládou v roce 1997 (47). Podle portugalských orgánů všeobecný charakter podtrhuje skutečnost, že podle stejného zákona byla stanovena dohoda s jednou ze zúčastněných stran.

| (90) | Pokud jde o platbu za převod sítě pro šíření televizního vysílání v roce 1993, portugalské orgány se vyjádřily, že financování bylo přímo spojené s procesem rozdělení a prodeje sítě přenášející a vysílající televizní signál. Stát získal společnost TDP od společnosti RTP a úhradu realizoval prostřednictvím navýšení kapitálu společnosti RTP ve zcela totožné hodnotě jako aktiva, která byla převedena, čímž se vylučuje státní podpora. |
| --- | --- |

(90)

Pokud jde o platbu za převod sítě pro šíření televizního vysílání v roce 1993, portugalské orgány se vyjádřily, že financování bylo přímo spojené s procesem rozdělení a prodeje sítě přenášející a vysílající televizní signál. Stát získal společnost TDP od společnosti RTP a úhradu realizoval prostřednictvím navýšení kapitálu společnosti RTP ve zcela totožné hodnotě jako aktiva, která byla převedena, čímž se vylučuje státní podpora.

| (91) | Pokud jde o emisi dluhopisů se státní zárukou, portugalské orgány se brání, že půjčka akcionáře s sebou nenesla žádnou záruku ze strany portugalského státu, tak jak je to uvedeno v technické dokumentaci související s touto otázkou. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o emisi dluhopisů se státní zárukou, portugalské orgány se brání, že půjčka akcionáře s sebou nenesla žádnou záruku ze strany portugalského státu, tak jak je to uvedeno v technické dokumentaci související s touto otázkou.

| (92) | Co se týče Protokolu o podpoře kinematografie, portugalské orgány uvedly, že protokol z roku 1966 vysvětluje a stanovuje formy povinnosti veřejné služby poskytované společností RTP ve smyslu podpory a propagace kinematografické produkce. Podle Protokolu by společnost RTP měla spolufinancovat „projekty, které jsou předmětem finanční podpory“ a které byly vybrány zodpovědným státním subjektem. V souladu s portugalskými orgány, podmínky protokolu uzavřeného se společností RTP nebyly srovnatelné s těmi, které uzavřely televizní společnosti SIC a TVI, vycházíme-li ze skutečnosti, že společnost RTP měla povinnost spolufinancovat kinematografická díla, která by z televizního hlediska mohla být málo či zcela nezajímavá. Podpora poskytnutá společnosti RTP však byla rozhodně mnohem vyšší než přiměřená hodnota vysílacích práv na díla vhodná pro televizní vysílání. |
| --- | --- |

(92)

Co se týče Protokolu o podpoře kinematografie, portugalské orgány uvedly, že protokol z roku 1966 vysvětluje a stanovuje formy povinnosti veřejné služby poskytované společností RTP ve smyslu podpory a propagace kinematografické produkce. Podle Protokolu by společnost RTP měla spolufinancovat „projekty, které jsou předmětem finanční podpory“ a které byly vybrány zodpovědným státním subjektem. V souladu s portugalskými orgány, podmínky protokolu uzavřeného se společností RTP nebyly srovnatelné s těmi, které uzavřely televizní společnosti SIC a TVI, vycházíme-li ze skutečnosti, že společnost RTP měla povinnost spolufinancovat kinematografická díla, která by z televizního hlediska mohla být málo či zcela nezajímavá. Podpora poskytnutá společnosti RTP však byla rozhodně mnohem vyšší než přiměřená hodnota vysílacích práv na díla vhodná pro televizní vysílání.

| (93) | Co se týče plánu na restrukturalizaci pro období 1996–2000, portugalské orgány informují, že plán nebyl realizován a proto nevytvořil základ pro jakoukoli formu finanční podpory ze strany státu ve prospěch RTP. |
| --- | --- |

(93)

Co se týče plánu na restrukturalizaci pro období 1996–2000, portugalské orgány informují, že plán nebyl realizován a proto nevytvořil základ pro jakoukoli formu finanční podpory ze strany státu ve prospěch RTP.

| (94) | Pokud jde o půjčku, uvedly portugalské orgány, že technické podmínky související s půjčkou způsobily, že finanční operace podléhala úrokové sazbě podle tržních kritérií. |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o půjčku, uvedly portugalské orgány, že technické podmínky související s půjčkou způsobily, že finanční operace podléhala úrokové sazbě podle tržních kritérií.

| (95) | Na druhou stranu portugalské orgány argumentovaly, že navýšení kapitálu v období 1994–1998 vytvořilo nástroj na financování nákladů spojených s poskytováním veřejné služby v oblasti televizního vysílání společně s placením kompenzačních plateb. |
| --- | --- |

(95)

Na druhou stranu portugalské orgány argumentovaly, že navýšení kapitálu v období 1994–1998 vytvořilo nástroj na financování nákladů spojených s poskytováním veřejné služby v oblasti televizního vysílání společně s placením kompenzačních plateb.

| (96) | Podle portugalských orgánů se model financování, který měl kompenzovat společnosti RTP náklady na veřejnou službu, ukázal jako nedostatečný a způsoboval další zadlužení. V první řadě byly kompenzační platby kalkulovány vždy pod hranicí skutečných potřeb na financování veřejné televizní služby. Za druhé, portugalský stát tyto platby systematicky vyplácel se zpožděním. Proto se společnost RTP musela spoléhat na financování výdajů na chod společnosti prostřednictvím bank a nemohla započítat úroky a amortizaci do nákladů souvisejících s veřejnou službou. A za třetí, musela společnost RTP platit státu DPH z kompenzačních plateb, což snižovalo jejich čistou hodnotu. |
| --- | --- |

(96)

Podle portugalských orgánů se model financování, který měl kompenzovat společnosti RTP náklady na veřejnou službu, ukázal jako nedostatečný a způsoboval další zadlužení. V první řadě byly kompenzační platby kalkulovány vždy pod hranicí skutečných potřeb na financování veřejné televizní služby. Za druhé, portugalský stát tyto platby systematicky vyplácel se zpožděním. Proto se společnost RTP musela spoléhat na financování výdajů na chod společnosti prostřednictvím bank a nemohla započítat úroky a amortizaci do nákladů souvisejících s veřejnou službou. A za třetí, musela společnost RTP platit státu DPH z kompenzačních plateb, což snižovalo jejich čistou hodnotu.

| (97) | Portugalské orgány potvrdily, že osvobození od daní a poplatků (i), úlevy v placení za používání sítě pro šíření televizního vysílání (ii), stanovení splátkového kalendáře pro dluh vůči Správě sociálního zabezpečení (iii), úhrada za převod sítě pro šíření televizního vysílání (iv), Protokol o podpoře kinematografie (v) a půjčka, kterou společnost RTP získala v roce 1998 (vi), nespadají pod pojem státní podpora. Pokud jde o slučitelnost ostatních opatření, portugalské orgány trvají na tom, že by se měla považovat za kompenzaci nákladů na veřejnou službu, a ne za státní podporu (48), případně by se jejich slučitelnost s právními předpisy Společenství měla posuzovat podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(97)

Portugalské orgány potvrdily, že osvobození od daní a poplatků (i), úlevy v placení za používání sítě pro šíření televizního vysílání (ii), stanovení splátkového kalendáře pro dluh vůči Správě sociálního zabezpečení (iii), úhrada za převod sítě pro šíření televizního vysílání (iv), Protokol o podpoře kinematografie (v) a půjčka, kterou společnost RTP získala v roce 1998 (vi), nespadají pod pojem státní podpora. Pokud jde o slučitelnost ostatních opatření, portugalské orgány trvají na tom, že by se měla považovat za kompenzaci nákladů na veřejnou službu, a ne za státní podporu (48), případně by se jejich slučitelnost s právními předpisy Společenství měla posuzovat podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (98) | Pokud jde o výpočet nadměrnosti kompenzací, uvádějí portugalské orgáíny toto:






  — | zařazení nákladů na provoz RTP 2 v roce 1996 jako uhraditelných nákladů na veřejnou službu je založeno na smlouvě o veřejné službě z roku 1996, podle které kompenzační platba týkající se nákladů na provoz RTP 2 vstoupila v platnost dnem 1. ledna 1996 (49), |
| --- | --- | --- |

(98)

Pokud jde o výpočet nadměrnosti kompenzací, uvádějí portugalské orgáíny toto:

—

zařazení nákladů na provoz RTP 2 v roce 1996 jako uhraditelných nákladů na veřejnou službu je založeno na smlouvě o veřejné službě z roku 1996, podle které kompenzační platba týkající se nákladů na provoz RTP 2 vstoupila v platnost dnem 1. ledna 1996 (49),

| — | půjčka 20 miliard PTE nemůže být považována za kompenzační platbu, protože byla poskytnuta v souladu s tržními podmínkami, |
| --- | --- |

—

půjčka 20 miliard PTE nemůže být považována za kompenzační platbu, protože byla poskytnuta v souladu s tržními podmínkami,

| — | cílem navyšování kapitálu bylo též financování investic a nejen finanční platby uhraditelných nákladů na zabezpečování veřejné služby. Povinnost státu jako akcionáře podílet se na financování investic, které jsou považovány za důležité, vyplývá ze smluv o veřejné službě z roku 1993 a 1996 (50), |
| --- | --- |

—

cílem navyšování kapitálu bylo též financování investic a nejen finanční platby uhraditelných nákladů na zabezpečování veřejné služby. Povinnost státu jako akcionáře podílet se na financování investic, které jsou považovány za důležité, vyplývá ze smluv o veřejné službě z roku 1993 a 1996 (50),

| — | kompenzační platby byly předmětem placení DPH, čímž byla čistá hodnota nabytá společností RTP nižší, |
| --- | --- |

—

kompenzační platby byly předmětem placení DPH, čímž byla čistá hodnota nabytá společností RTP nižší,

| — | ve smyslu smlouvy o veřejné službě z roku 1996 byly náklady na veřejnou službu uhraditelné jen do výše předpokládané rozpočtové dotace. |
| --- | --- |

—

ve smyslu smlouvy o veřejné službě z roku 1996 byly náklady na veřejnou službu uhraditelné jen do výše předpokládané rozpočtové dotace.

| (99) | Vzhledem ke všemu výše uvedenému dospěly portugalské orgány k závěru, že finanční kompenzace ve prospěch společnosti RTP za její povinnost v rámci veřejné služby by se neměla považovat za nadměrnou anebo nepřiměřenou. |
| --- | --- |

(99)

Vzhledem ke všemu výše uvedenému dospěly portugalské orgány k závěru, že finanční kompenzace ve prospěch společnosti RTP za její povinnost v rámci veřejné služby by se neměla považovat za nadměrnou anebo nepřiměřenou.

V.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ/PODPORY

| (100) | Aby mohla Komise určit, zda opatření představují podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí posoudit, zda opatření ve prospěch RTP:






  — | jsou poskytnuta státem nebo pocházejí ze státních zdrojů, |
| --- | --- | --- |

(100)

Aby mohla Komise určit, zda opatření představují podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí posoudit, zda opatření ve prospěch RTP:

—

jsou poskytnuta státem nebo pocházejí ze státních zdrojů,

| — | směřují k poškozování hospodářské soutěže, |
| --- | --- |

—

směřují k poškozování hospodářské soutěže,

| — | zvýhodňují určité podniky nebo výrobu určitých produktů, |
| --- | --- |

—

zvýhodňují určité podniky nebo výrobu určitých produktů,

| — | ovlivňují obchodní výměnu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

ovlivňují obchodní výměnu mezi členskými státy.

| (101) | Veřejné zdroje jsou zahrnuty do osvobození od notářských a registračních poplatků, protože ztráta daňových příjmů se rovná spotřebě státních zdrojů ve formě daňových výdajů (51). |
| --- | --- |

(101)

Veřejné zdroje jsou zahrnuty do osvobození od notářských a registračních poplatků, protože ztráta daňových příjmů se rovná spotřebě státních zdrojů ve formě daňových výdajů (51).

| (102) | Pokud jde o zahrnutí veřejných zdrojů do akceptování zpožděných plateb společnosti RTP za používání sítě pro šíření televizního signálu ze strany provozovatele vysílací sítě, zdůrazňuje Komise následující. Akceptováním neuhrazení poplatků za používání sítě a příslušných úroků, které vyústilo v nahromadění dluhu během období vyšetřování, se provozovatel sítě zřekl příjmů a pravděpodobně využil půjčky na trhu pro financování svých operací. |
| --- | --- |

(102)

Pokud jde o zahrnutí veřejných zdrojů do akceptování zpožděných plateb společnosti RTP za používání sítě pro šíření televizního signálu ze strany provozovatele vysílací sítě, zdůrazňuje Komise následující. Akceptováním neuhrazení poplatků za používání sítě a příslušných úroků, které vyústilo v nahromadění dluhu během období vyšetřování, se provozovatel sítě zřekl příjmů a pravděpodobně využil půjčky na trhu pro financování svých operací.

| (103) | Vezme-li se v úvahu, že společnost Portugal Telecom byla během období, které je předmětem vyšetřování, privatizována postupně, Komise musí rozlišit období, během kterého měl stát ve společnosti Portugal Telecom majoritní nebo minoritní účast. |
| --- | --- |

(103)

Vezme-li se v úvahu, že společnost Portugal Telecom byla během období, které je předmětem vyšetřování, privatizována postupně, Komise musí rozlišit období, během kterého měl stát ve společnosti Portugal Telecom majoritní nebo minoritní účast.

| (104) | Co se týče období po druhé polovině roku 1997, Komise zastává názor, že jakákoli ztráta příjmů společnosti Portugal Telecom se nemůže považovat za „veřejné zdroje“, vzhledem k tomu, že státní účast ve společnosti Portugal Telecom byla omezená na 25 % s tím, že v následujících letech se snížila ještě více a další hlavní akcionáři měli v podniku podíly (52). Navíc, jak je zřejmé v bodě 27, nemohla společnost Portugal Telecom obdržet státní kompenzaci za případné ztráty vyplývající z akceptování zpožděných plateb ze strany společnosti RTP. Proto Komise došla k závěru, že od druhé poloviny roku 1997 se nejednalo o státní zdroje. |
| --- | --- |

(104)

Co se týče období po druhé polovině roku 1997, Komise zastává názor, že jakákoli ztráta příjmů společnosti Portugal Telecom se nemůže považovat za „veřejné zdroje“, vzhledem k tomu, že státní účast ve společnosti Portugal Telecom byla omezená na 25 % s tím, že v následujících letech se snížila ještě více a další hlavní akcionáři měli v podniku podíly (52). Navíc, jak je zřejmé v bodě 27, nemohla společnost Portugal Telecom obdržet státní kompenzaci za případné ztráty vyplývající z akceptování zpožděných plateb ze strany společnosti RTP. Proto Komise došla k závěru, že od druhé poloviny roku 1997 se nejednalo o státní zdroje.

| (105) | Pokud jde o období předcházející první polovině roku 1997: v období před první polovinou roku 1997 ovládal společnost Portugal Telecom stát, jelikož byl majoritním vlastníkem podniku. To znamená, že každá ztráta v příjmech způsobená akceptováním zpožděných plateb, které se vztahují na období před první polovinou roku 1997, se musí považovat za „veřejné zdroje“. (53). |
| --- | --- |

(105)

Pokud jde o období předcházející první polovině roku 1997: v období před první polovinou roku 1997 ovládal společnost Portugal Telecom stát, jelikož byl majoritním vlastníkem podniku. To znamená, že každá ztráta v příjmech způsobená akceptováním zpožděných plateb, které se vztahují na období před první polovinou roku 1997, se musí považovat za „veřejné zdroje“. (53).

| (106) | V první řadě musí Komise posoudit, zda chování provozovatele sítě před první polovinou roku 1997 vedlo ke ztrátě státních zdrojů. Ve skutečnosti se provozovatel akceptováním platebních úlev choval vůči společnosti RTP jako veřejný věřitel. To znamená, že jeho chování by se mělo porovnávat s postupem veřejného nebo soukromého věřitele, který se snaží získat dlužnou částku a který proto uzavírá dohody s dlužníkem, na základě kterých se tento dluh rozdělí na části nebo splátky s cílem usnadnit jeho splácení (54). Úroky, které se běžně uplatňují na tento typ úvěrů, úroky z prodlení, mají za cíl vynahradit utrpěnou ztrátu věřitele z důvodu zpoždění v plnění závazků ze strany dlužníka. Úroková sazba úroků z prodlení uplatněná veřejným věřitelem by měla být totožná se sazbou, kterou by za podobných okolností uplatnil soukromý věřitel (55). |
| --- | --- |

(106)

V první řadě musí Komise posoudit, zda chování provozovatele sítě před první polovinou roku 1997 vedlo ke ztrátě státních zdrojů. Ve skutečnosti se provozovatel akceptováním platebních úlev choval vůči společnosti RTP jako veřejný věřitel. To znamená, že jeho chování by se mělo porovnávat s postupem veřejného nebo soukromého věřitele, který se snaží získat dlužnou částku a který proto uzavírá dohody s dlužníkem, na základě kterých se tento dluh rozdělí na části nebo splátky s cílem usnadnit jeho splácení (54). Úroky, které se běžně uplatňují na tento typ úvěrů, úroky z prodlení, mají za cíl vynahradit utrpěnou ztrátu věřitele z důvodu zpoždění v plnění závazků ze strany dlužníka. Úroková sazba úroků z prodlení uplatněná veřejným věřitelem by měla být totožná se sazbou, kterou by za podobných okolností uplatnil soukromý věřitel (55).

| (107) | Po zahájení řízení a po připomínkách třetích stran nedodaly portugalské orgány dostačující informace o úrokové sazbě uplatněné veřejným provozovatelem sítě, ani o referenční tržní úrokové míře. Proto Komise nemůže vyloučit, že úrokové sazby uplatněné společností Portugal Telecom před první polovinou roku 1997 představují ztrátu státních zdrojů. |
| --- | --- |

(107)

Po zahájení řízení a po připomínkách třetích stran nedodaly portugalské orgány dostačující informace o úrokové sazbě uplatněné veřejným provozovatelem sítě, ani o referenční tržní úrokové míře. Proto Komise nemůže vyloučit, že úrokové sazby uplatněné společností Portugal Telecom před první polovinou roku 1997 představují ztrátu státních zdrojů.

| (108) | Za druhé, Komise nejenže musí posoudit, zda opatření zahrnuje státní zdroje, ale musí též rozhodnout o tom, zda byly veřejné orgány účinně zapojeny do přijímání opatření (56). |
| --- | --- |

(108)

Za druhé, Komise nejenže musí posoudit, zda opatření zahrnuje státní zdroje, ale musí též rozhodnout o tom, zda byly veřejné orgány účinně zapojeny do přijímání opatření (56).

| (109) | Nebylo zpochybněno, že stát před první polovinou roku 1997 mohl kontrolovat společnost Portugal Telecom a uplatňovat dominantní vliv na její operace vzhledem k tomu, že vlastnil více než 50 % akcií podniku. |
| --- | --- |

(109)

Nebylo zpochybněno, že stát před první polovinou roku 1997 mohl kontrolovat společnost Portugal Telecom a uplatňovat dominantní vliv na její operace vzhledem k tomu, že vlastnil více než 50 % akcií podniku.

| (110) | V průběhu vyšetřování nezjistila Komise nic, co by naznačovalo, že portugalské orgány byly účinně zapojeny do uzavírání dohod souvisejících s akceptováním zpožděného hrazení dluhu ze strany provozovatele vysílací sítě (57). |
| --- | --- |

(110)

V průběhu vyšetřování nezjistila Komise nic, co by naznačovalo, že portugalské orgány byly účinně zapojeny do uzavírání dohod souvisejících s akceptováním zpožděného hrazení dluhu ze strany provozovatele vysílací sítě (57).

| (111) | Jak je uvedeno v bodu 22, stát reguloval tarify a službu vysílání televizního signálu, kterou měl provozovatel sítě poskytovat jako součást své koncesionářské smlouvy uzavřené se státem. Právní ustanovení však nestanovovala žádný rozdíl mezi službami a tarify, které měl provozovatel sítě poskytovat veřejnoprávní televizi RTP a soukromým provozovatelům televize. Stejně tak provozovatel sítě nemusel poskytovat povinnou všeobecnou službu společnosti RTP ve smyslu služby vysílací sítě. |
| --- | --- |

(111)

Jak je uvedeno v bodu 22, stát reguloval tarify a službu vysílání televizního signálu, kterou měl provozovatel sítě poskytovat jako součást své koncesionářské smlouvy uzavřené se státem. Právní ustanovení však nestanovovala žádný rozdíl mezi službami a tarify, které měl provozovatel sítě poskytovat veřejnoprávní televizi RTP a soukromým provozovatelům televize. Stejně tak provozovatel sítě nemusel poskytovat povinnou všeobecnou službu společnosti RTP ve smyslu služby vysílací sítě.

| (112) | Komise proto nesouhlasí se zúčastněnými stranami, které argumentují, že byly diskriminovány, jelikož zákon o televizi předpokládal jen ztrátu vysílací licence pro soukromé provozovatele, kteří by nezaplatily v určené lhůtě poplatek za používání sítě. Ačkoliv zákon předvídal pouze následky případného neplacení ze strany soukromých provozovatelů, na společnost Portugal Telecom se nevztahovala povinnost poskytovat svoje služby společnosti RTP, bez ohledu na to, zda společnost RTP hradila či nehradila poplatky. |
| --- | --- |

(112)

Komise proto nesouhlasí se zúčastněnými stranami, které argumentují, že byly diskriminovány, jelikož zákon o televizi předpokládal jen ztrátu vysílací licence pro soukromé provozovatele, kteří by nezaplatily v určené lhůtě poplatek za používání sítě. Ačkoliv zákon předvídal pouze následky případného neplacení ze strany soukromých provozovatelů, na společnost Portugal Telecom se nevztahovala povinnost poskytovat svoje služby společnosti RTP, bez ohledu na to, zda společnost RTP hradila či nehradila poplatky.

| (113) | Na druhou stranu nebyl provozovatel sítě zapojen do struktur státní správy, protože byl vytvořen v souladu s právem o společnostech jako akciová společnost. |
| --- | --- |

(113)

Na druhou stranu nebyl provozovatel sítě zapojen do struktur státní správy, protože byl vytvořen v souladu s právem o společnostech jako akciová společnost.

| (114) | Portugalské orgány potvrdily, že veřejné orgány se přímo ani nepřímo nepodílely na akceptování zpožděných plateb společnosti Portugal Telecom. Ani třetí strany nepoukazovaly na zapojení státu do tohoto opatření. |
| --- | --- |

(114)

Portugalské orgány potvrdily, že veřejné orgány se přímo ani nepřímo nepodílely na akceptování zpožděných plateb společnosti Portugal Telecom. Ani třetí strany nepoukazovaly na zapojení státu do tohoto opatření.

| (115) | Nakonec, jak to potvrzuje bod 25, chování provozovatelů sítě bylo stejné před i po první polovině roku 1997. Po první polovině roku 1997 provozovatel sítě pokračoval v uzavírání dohod o placení poplatků se společností RTP. Ve skutečnosti se zdá, že hlavním důvodem těchto dohod se společností RTP byl spor o výši ročního poplatku spojený se vzájemnou závislostí mezi oběma podniky. Této skutečnosti nasvědčuje i rozhodnutí společnosti ANACOM z roku 2003, podle kterého musela společnost Portugal Telecom výrazně snížit svoje ceny. |
| --- | --- |

(115)

Nakonec, jak to potvrzuje bod 25, chování provozovatelů sítě bylo stejné před i po první polovině roku 1997. Po první polovině roku 1997 provozovatel sítě pokračoval v uzavírání dohod o placení poplatků se společností RTP. Ve skutečnosti se zdá, že hlavním důvodem těchto dohod se společností RTP byl spor o výši ročního poplatku spojený se vzájemnou závislostí mezi oběma podniky. Této skutečnosti nasvědčuje i rozhodnutí společnosti ANACOM z roku 2003, podle kterého musela společnost Portugal Telecom výrazně snížit svoje ceny.

| (116) | Na základě argumentů uvedených v předcházejících bodech došla Komise k závěru, že nic nenasvědčuje tomu, že by provozovatel sítě musel akceptovat zpožděné platby na základě nařízení veřejných orgánů. Stejně tak nic nenasvědčuje tomu, že by veřejné orgány byly zapojeny do přijímání tohoto opatření (58). Kromě toho byly při privatizaci podniku uzavřeny i další podobné dohody. Proto nelze toto opatření připisovat státu, z čehož vyplývá, že ani nemohlo vést ke ztrátě státních zdrojů. |
| --- | --- |

(116)

Na základě argumentů uvedených v předcházejících bodech došla Komise k závěru, že nic nenasvědčuje tomu, že by provozovatel sítě musel akceptovat zpožděné platby na základě nařízení veřejných orgánů. Stejně tak nic nenasvědčuje tomu, že by veřejné orgány byly zapojeny do přijímání tohoto opatření (58). Kromě toho byly při privatizaci podniku uzavřeny i další podobné dohody. Proto nelze toto opatření připisovat státu, z čehož vyplývá, že ani nemohlo vést ke ztrátě státních zdrojů.

| (117) | Co se týče stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení, jakož i zřeknutí se úroků souvisejících se zpožděnými platbami, Komise se domnívá, že Správu sociálního zabezpečení nelze považovat za podnik. Nevykonává ekonomickou činnost, ale je spíše veřejným subjektem, jehož úkolem je správa sociálního zabezpečení (59). Na druhou stranu však povolení ke stanovení splátkového kalendáře nedala samotná Správa sociálního zabezpečení, ale vzniklo na základě společného rozhodnutí státního tajemníka ministerstva financí a Správy sociálního zabezpečení a státního tajemníka zastupujícího ministra. Na základě tohoto povolení se stát v podstatě zřekl příjmů, protože za normálních okolností by mohl získat 1,206 miliard PTE z úroků nezaplaceného dluhu. Z toho jasně vyplývá, že byly zahrnuty státní zdroje a opatření provedené státem. |
| --- | --- |

(117)

Co se týče stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení, jakož i zřeknutí se úroků souvisejících se zpožděnými platbami, Komise se domnívá, že Správu sociálního zabezpečení nelze považovat za podnik. Nevykonává ekonomickou činnost, ale je spíše veřejným subjektem, jehož úkolem je správa sociálního zabezpečení (59). Na druhou stranu však povolení ke stanovení splátkového kalendáře nedala samotná Správa sociálního zabezpečení, ale vzniklo na základě společného rozhodnutí státního tajemníka ministerstva financí a Správy sociálního zabezpečení a státního tajemníka zastupujícího ministra. Na základě tohoto povolení se stát v podstatě zřekl příjmů, protože za normálních okolností by mohl získat 1,206 miliard PTE z úroků nezaplaceného dluhu. Z toho jasně vyplývá, že byly zahrnuty státní zdroje a opatření provedené státem.

| (118) | Navýšení kapitálu společnosti RTP a poplatky za síť pro šíření televizního vysílání byly realizovány přímo státem ze státního rozpočtu. Je tedy zřejmé, že podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy se tyto prostředky považují za státní zdroje. |
| --- | --- |

(118)

Navýšení kapitálu společnosti RTP a poplatky za síť pro šíření televizního vysílání byly realizovány přímo státem ze státního rozpočtu. Je tedy zřejmé, že podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy se tyto prostředky považují za státní zdroje.

| (119) | Komise nemůže souhlasit s portugalskými orgány, že půjčka nezahrnuje žádné státní zdroje. Je třeba připomenout, že koncept státních zdrojů obsahuje stejně výhody poskytnuté subjekty určenými anebo vytvořenými pro tento účel státem (60). Smlouva o půjčce byla uzavřena mezi společností RTP a Fondem regulace veřejného dluhu, který je spravován Ústavem pro správu státního úvěru. Existuje právní dokument, který stanoví, že ústav je pod dohledem ministra financí (61). To znamená, že zdroje poskytnuté Fondem regulace veřejného dluhu je nutné považovat za zdroje státní. |
| --- | --- |

(119)

Komise nemůže souhlasit s portugalskými orgány, že půjčka nezahrnuje žádné státní zdroje. Je třeba připomenout, že koncept státních zdrojů obsahuje stejně výhody poskytnuté subjekty určenými anebo vytvořenými pro tento účel státem (60). Smlouva o půjčce byla uzavřena mezi společností RTP a Fondem regulace veřejného dluhu, který je spravován Ústavem pro správu státního úvěru. Existuje právní dokument, který stanoví, že ústav je pod dohledem ministra financí (61). To znamená, že zdroje poskytnuté Fondem regulace veřejného dluhu je nutné považovat za zdroje státní.

| (120) | Na druhou stranu můžeme opatření připsat přímo portugalskému státu vzhledem k tomu, že šlo o společné rozhodnutí státních tajemníků pro komunikační prostředky, státní pokladnu a finance ze dne 17. prosince 1998, kterým byly stanoveny podmínky smlouvy. |
| --- | --- |

(120)

Na druhou stranu můžeme opatření připsat přímo portugalskému státu vzhledem k tomu, že šlo o společné rozhodnutí státních tajemníků pro komunikační prostředky, státní pokladnu a finance ze dne 17. prosince 1998, kterým byly stanoveny podmínky smlouvy.

| (121) | Nebyly přijaty žádné informace, které by potvrzovaly, že by emise dluhopisů společnosti RTP byla provázena státní zárukou. V souladu s prospektem k této emisi dluhopisů zaručuje společnost RTP splácení dluhu. V období emise neměla RTP právní statut, ze kterého by jasně vyplývala záruka ze strany státu. V roce 1992 se podnik na základě zákona č. 21/92 přeměnil z veřejného podniku na akciovou společnost. Proto se Komise domnívá, že k emisi dluhopisů došlo v tržních podmínkách a stát se nezřekl zisků. Nešlo tedy o žádné státní zdroje. V rozporu s tvrzeními třetích stran se Komise domnívá, že skutečnost, že je společnost RTP vlastněná státem, nemá vliv na tento závěr, jelikož Smlouva o ES je, pokud jde o státní anebo soukromé vlastnictví, neutrální (62). |
| --- | --- |

(121)

Nebyly přijaty žádné informace, které by potvrzovaly, že by emise dluhopisů společnosti RTP byla provázena státní zárukou. V souladu s prospektem k této emisi dluhopisů zaručuje společnost RTP splácení dluhu. V období emise neměla RTP právní statut, ze kterého by jasně vyplývala záruka ze strany státu. V roce 1992 se podnik na základě zákona č. 21/92 přeměnil z veřejného podniku na akciovou společnost. Proto se Komise domnívá, že k emisi dluhopisů došlo v tržních podmínkách a stát se nezřekl zisků. Nešlo tedy o žádné státní zdroje. V rozporu s tvrzeními třetích stran se Komise domnívá, že skutečnost, že je společnost RTP vlastněná státem, nemá vliv na tento závěr, jelikož Smlouva o ES je, pokud jde o státní anebo soukromé vlastnictví, neutrální (62).

| (122) | Pokud jde o Protokol o podpoře kinematografie z listopadu 1996, Komise nemůže souhlasit s připomínkami třetích stran, že společnost RTP na základě tohoto protokolu obdržela dodatečné finanční zdroje. Tento protokol podrobně popisoval způsob, kterým měla společnost RTP zabezpečit plnění svých povinností veřejné služby v oblasti podpory kinematografické produkce (63), avšak bez jakékoliv dodatečné finanční kompenzace společnosti RTP. Finanční kompenzace související s povinnostmi společnosti RTP v oblasti kinematografické produkce už byla možná v rámci všeobecného systému kompenzací, v souladu se zákonem č. 21/92 (64). Proto tento protokol nelze považovat za opatření dočasného financování. Z tohoto hlediska protokol sám o sobě nevede ke ztrátě státních zdrojů, jelikož stát na základě uvedeného protokolu neposkytuje společnosti RTP žádné dodatečné finanční zdroje. |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o Protokol o podpoře kinematografie z listopadu 1996, Komise nemůže souhlasit s připomínkami třetích stran, že společnost RTP na základě tohoto protokolu obdržela dodatečné finanční zdroje. Tento protokol podrobně popisoval způsob, kterým měla společnost RTP zabezpečit plnění svých povinností veřejné služby v oblasti podpory kinematografické produkce (63), avšak bez jakékoliv dodatečné finanční kompenzace společnosti RTP. Finanční kompenzace související s povinnostmi společnosti RTP v oblasti kinematografické produkce už byla možná v rámci všeobecného systému kompenzací, v souladu se zákonem č. 21/92 (64). Proto tento protokol nelze považovat za opatření dočasného financování. Z tohoto hlediska protokol sám o sobě nevede ke ztrátě státních zdrojů, jelikož stát na základě uvedeného protokolu neposkytuje společnosti RTP žádné dodatečné finanční zdroje.

| (123) | Plán restrukturalizace na období 1996–2000 zjevně představoval jen předběžnou studii vypracovanou společností RTP bez jakéhokoliv finančního závazku ze strany portugalského státu. Proto se Komise domnívá, že nezahrnuje žádné státní zdroje. Ze strany třetích stran k uvedené otázce nebyly podány žádné nové podněty. |
| --- | --- |

(123)

Plán restrukturalizace na období 1996–2000 zjevně představoval jen předběžnou studii vypracovanou společností RTP bez jakéhokoliv finančního závazku ze strany portugalského státu. Proto se Komise domnívá, že nezahrnuje žádné státní zdroje. Ze strany třetích stran k uvedené otázce nebyly podány žádné nové podněty.

| (124) | Na základě výše uvedeného lze dojít k závěru, že Protokol o podpoře kinematografie, plán restrukturalizace na období 1996–2000, zpoždění plateb za používání sítě pro šíření televizního vysílání a emise dluhopisů nepředstavují státní podporu, vzhledem k tomu, že nešlo o žádné státní zdroje. |
| --- | --- |

(124)

Na základě výše uvedeného lze dojít k závěru, že Protokol o podpoře kinematografie, plán restrukturalizace na období 1996–2000, zpoždění plateb za používání sítě pro šíření televizního vysílání a emise dluhopisů nepředstavují státní podporu, vzhledem k tomu, že nešlo o žádné státní zdroje.

| (125) | V souvislosti s osvobozením od notářských a registračních poplatků by měla Komise určit, zda opatření poskytlo společnosti RTP všeobecnou výjimku z fiskálních povinností a zda bylo uplatněno výhradně na společnost RTP (nebo jen na veřejné podniky) a ne na soukromé podniky. Kromě toho by Komise měla rozhodnout, zda společnost RTP získala dostatečnou výhodu související s nezaplacením poplatků za vydání právních listin a zda byla společnost RTP též osvobozena od registračních poplatků souvisejících se všemi ostatními službami, ve smyslu čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92. |
| --- | --- |

(125)

V souvislosti s osvobozením od notářských a registračních poplatků by měla Komise určit, zda opatření poskytlo společnosti RTP všeobecnou výjimku z fiskálních povinností a zda bylo uplatněno výhradně na společnost RTP (nebo jen na veřejné podniky) a ne na soukromé podniky. Kromě toho by Komise měla rozhodnout, zda společnost RTP získala dostatečnou výhodu související s nezaplacením poplatků za vydání právních listin a zda byla společnost RTP též osvobozena od registračních poplatků souvisejících se všemi ostatními službami, ve smyslu čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92.

| (126) | V první řadě se Komise domnívá, že cílem uvedeného článku 11 bylo osvobodit společnost RTP od registračních a podobných poplatků, které přímo souvisely se změnou jejího statutu. Zatímco v odstavci 1 se hovoří o základní povinnosti registrace stanov v Národním rejstříku právnických osob (Registo Nacional de Pessoas Colectivas), odstavec 2 hovoří o jiných požadovaných registračních úkonech přímo souvisejících se změnou právního stavu společnosti (tj. registrace hmotného a nehmotného majetku, atd.). Informace portugalských orgánů ve skutečnosti ukazují, že společnost RTP není plně osvobozena od registračních poplatků, protože už ve více případech zaplatila notářské a registrační poplatky související se změnami v podniku po její přeměně na akciovou společnost (65). Proto Komise nesouhlasí s názorem zúčastněných stran, že společnost RTP byla zvýhodněna všeobecným osvobozením od notářských a registračních poplatků. |
| --- | --- |

(126)

V první řadě se Komise domnívá, že cílem uvedeného článku 11 bylo osvobodit společnost RTP od registračních a podobných poplatků, které přímo souvisely se změnou jejího statutu. Zatímco v odstavci 1 se hovoří o základní povinnosti registrace stanov v Národním rejstříku právnických osob (Registo Nacional de Pessoas Colectivas), odstavec 2 hovoří o jiných požadovaných registračních úkonech přímo souvisejících se změnou právního stavu společnosti (tj. registrace hmotného a nehmotného majetku, atd.). Informace portugalských orgánů ve skutečnosti ukazují, že společnost RTP není plně osvobozena od registračních poplatků, protože už ve více případech zaplatila notářské a registrační poplatky související se změnami v podniku po její přeměně na akciovou společnost (65). Proto Komise nesouhlasí s názorem zúčastněných stran, že společnost RTP byla zvýhodněna všeobecným osvobozením od notářských a registračních poplatků.

| (127) | Zadruhé Komise souhlasí s portugalskými orgány, že čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92, na jehož základě byla společnost RTP osvobozena od notářských a registračních poplatků, jí neposkytuje zvláštní výhodu. Potvrzuje tak jen uplatnění zákona č. 84/88 na specifický případ společnosti RTP, v souladu s kterým mohou být veřejné podniky nařízením vlády přeměněny na akciové společnosti, přičemž toto nařízení vlády schvaluje stanovy akciové společnosti a představuje dostatečný dokument pro všechny potřebné registrační úkony. |
| --- | --- |

(127)

Zadruhé Komise souhlasí s portugalskými orgány, že čl. 11 odst. 1 zákona č. 21/92, na jehož základě byla společnost RTP osvobozena od notářských a registračních poplatků, jí neposkytuje zvláštní výhodu. Potvrzuje tak jen uplatnění zákona č. 84/88 na specifický případ společnosti RTP, v souladu s kterým mohou být veřejné podniky nařízením vlády přeměněny na akciové společnosti, přičemž toto nařízení vlády schvaluje stanovy akciové společnosti a představuje dostatečný dokument pro všechny potřebné registrační úkony.

| (128) | Odlišný přístup k veřejným podnikům, jejichž právní statut se mění na akciovou společnost, vyplývá z vnitřní logiky systému a neposkytuje jim žádnou zvláštní výhodu, vzhledem k nepřítomnosti faktorů, které by vedly k placení poplatků. Je třeba provést notářské úkony s cílem osvědčit dokumenty, kterými se zakládá nebo mění společnost tak, aby byly právoplatné. Zdá se však, že tyto úkony jsou nadbytečné v případě podniků, jejichž právní statut byl změněn na akciovou společnost na základě legislativního aktu, vzhledem k tomu, že takový akt již potřebnou právní moc má. |
| --- | --- |

(128)

Odlišný přístup k veřejným podnikům, jejichž právní statut se mění na akciovou společnost, vyplývá z vnitřní logiky systému a neposkytuje jim žádnou zvláštní výhodu, vzhledem k nepřítomnosti faktorů, které by vedly k placení poplatků. Je třeba provést notářské úkony s cílem osvědčit dokumenty, kterými se zakládá nebo mění společnost tak, aby byly právoplatné. Zdá se však, že tyto úkony jsou nadbytečné v případě podniků, jejichž právní statut byl změněn na akciovou společnost na základě legislativního aktu, vzhledem k tomu, že takový akt již potřebnou právní moc má.

| (129) | To, co platí pro registrační náklady, se dá použít i na poplatky za zveřejnění. V rámci svých pravomocí veřejného orgánu musí stát zveřejňovat právní změny v deníku Diário da República. Vzhledem k tomu, že zákon č. 21/92, který schvaluje nové stanovy společnosti RTP, už stát zveřejnil, nebylo zapotřebí požadovat od společnosti RTP další náležitosti týkající se zveřejňování, které by se mohly vyžadovat od soukromých společností. Deník Diário da República obsahuje úplné znění stanov společnosti RTP, což má stejný účinek jako zapsání včetně požadavku informovanosti třetích stran. |
| --- | --- |

(129)

To, co platí pro registrační náklady, se dá použít i na poplatky za zveřejnění. V rámci svých pravomocí veřejného orgánu musí stát zveřejňovat právní změny v deníku Diário da República. Vzhledem k tomu, že zákon č. 21/92, který schvaluje nové stanovy společnosti RTP, už stát zveřejnil, nebylo zapotřebí požadovat od společnosti RTP další náležitosti týkající se zveřejňování, které by se mohly vyžadovat od soukromých společností. Deník Diário da República obsahuje úplné znění stanov společnosti RTP, což má stejný účinek jako zapsání včetně požadavku informovanosti třetích stran.

| (130) | Zatřetí Komise souhlasí s portugalskými orgány, že čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92, na jehož základě byla společnost RTP osvobozena od ostatních registračních poplatků přímo souvisejících se změnou právního statutu společnosti, neposkytuje společnosti RTP žádnou zvláštní výhodu. Čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 pouze potvrzuje uplatnění článku 1 nařízení vlády č. 404/90, podle kterého může být podnikům poskytnuto osvobození od daně z převodu a jiných poplatků souvisejících s majetkem potřebným při sloučení či spolupráci. Nařízení vlády č. 404/90 platí pro všechny podniky, které přistoupily k aktům sloučení nebo spolupráce po 31. prosince 1993. Osvobození od dalších registračních poplatků poskytnuté společnosti RTP jí nedává žádnou zvláštní výhodu, protože se vztahuje na všechny podniky ve stejné situaci. |
| --- | --- |

(130)

Zatřetí Komise souhlasí s portugalskými orgány, že čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92, na jehož základě byla společnost RTP osvobozena od ostatních registračních poplatků přímo souvisejících se změnou právního statutu společnosti, neposkytuje společnosti RTP žádnou zvláštní výhodu. Čl. 11 odst. 2 zákona č. 21/92 pouze potvrzuje uplatnění článku 1 nařízení vlády č. 404/90, podle kterého může být podnikům poskytnuto osvobození od daně z převodu a jiných poplatků souvisejících s majetkem potřebným při sloučení či spolupráci. Nařízení vlády č. 404/90 platí pro všechny podniky, které přistoupily k aktům sloučení nebo spolupráce po 31. prosince 1993. Osvobození od dalších registračních poplatků poskytnuté společnosti RTP jí nedává žádnou zvláštní výhodu, protože se vztahuje na všechny podniky ve stejné situaci.

| (131) | Po vyhodnocení připomínek třetích stran a portugalských orgánů došla Komise k závěru, že počáteční dohodu mezi Správou sociálního zabezpečení a společností RTP nelze považovat za výsledek typického chování soukromého provozovatele. Spor se týkal otázky, zda výklad určitých norem Správy sociálního zabezpečení, tak jak byly stanoveny v prováděcím nařízení č. 12/83, byly správné z právního hlediska. Tato dohoda potvrdila výklad společnosti RTP, kterou potvrdil i posudek odborníka na daňovou oblast, který došel k závěru, že prováděcí nařízení je protiústavní. Po dohodě však toto prováděcí nařízení nebylo zrušeno. Proto je nutné dojít k závěru, že opatření bylo uplatněno na společnost RTP selektivně bez dopadu na použitelnost výkladu norem Správy sociálního zabezpečení v jiných podnicích. |
| --- | --- |

(131)

Po vyhodnocení připomínek třetích stran a portugalských orgánů došla Komise k závěru, že počáteční dohodu mezi Správou sociálního zabezpečení a společností RTP nelze považovat za výsledek typického chování soukromého provozovatele. Spor se týkal otázky, zda výklad určitých norem Správy sociálního zabezpečení, tak jak byly stanoveny v prováděcím nařízení č. 12/83, byly správné z právního hlediska. Tato dohoda potvrdila výklad společnosti RTP, kterou potvrdil i posudek odborníka na daňovou oblast, který došel k závěru, že prováděcí nařízení je protiústavní. Po dohodě však toto prováděcí nařízení nebylo zrušeno. Proto je nutné dojít k závěru, že opatření bylo uplatněno na společnost RTP selektivně bez dopadu na použitelnost výkladu norem Správy sociálního zabezpečení v jiných podnicích.

| (132) | Navíc nemůže Komise souhlasit s portugalskými orgány, že povolení splátkového kalendáře dluhu a zřeknutí se pokut a úroků byly uděleny v rámci všeobecného systému použitelného pro všechny podniky v obdobné situaci na základě nařízení vlády č. 411/91 a že proto neposkytlo společnosti RTP zvláštní výhodu. |
| --- | --- |

(132)

Navíc nemůže Komise souhlasit s portugalskými orgány, že povolení splátkového kalendáře dluhu a zřeknutí se pokut a úroků byly uděleny v rámci všeobecného systému použitelného pro všechny podniky v obdobné situaci na základě nařízení vlády č. 411/91 a že proto neposkytlo společnosti RTP zvláštní výhodu.

| (133) | Cílem tohoto rozhodnutí je určit, zda uplatnění takového režimu vůči společnosti RTP bylo selektivní, aniž by byla předjímána selektivní nebo všeobecná povaha tohoto režimu. |
| --- | --- |

(133)

Cílem tohoto rozhodnutí je určit, zda uplatnění takového režimu vůči společnosti RTP bylo selektivní, aniž by byla předjímána selektivní nebo všeobecná povaha tohoto režimu.

| (134) | Aby se prokázalo, že stanovení splátkového kalendáře dluhu je nezbytné k zabezpečení životaschopnosti společnosti, vyžaduje nařízení vlády č. 411/91 vypracování hospodářské a finanční studie. Společnost RTP nikdy takovou studii o životaschopnosti ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení vlády č. 411/91 nevypracovala. |
| --- | --- |

(134)

Aby se prokázalo, že stanovení splátkového kalendáře dluhu je nezbytné k zabezpečení životaschopnosti společnosti, vyžaduje nařízení vlády č. 411/91 vypracování hospodářské a finanční studie. Společnost RTP nikdy takovou studii o životaschopnosti ve smyslu čl. 2 odst. 3 nařízení vlády č. 411/91 nevypracovala.

| (135) | Kromě toho podmínku uvedenou v čl. 2 odst. 1 písm. d) nebylo možné uplatnit na společnost RTP, protože k regulaci dluhu nedošlo po zásahu státu. Komise nesouhlasí s portugalskými orgány, které uvádějí, že zásahy státu měly vliv na chod dlužné společnosti a že společnost RTP se v čase zásahů států řídila vládním nařízením. Ačkoliv společnost RTP podléhala v roce 1997 osobitému režimu řízení (66), byl tento režim ukončen přijetím stanov společnosti RTP v roce 1980, zatímco dluh vůči Správě sociálního zabezpečení se nahromadil v období 1983–1989. Komise se domnívá, že povolení regulace dluhu společnosti RTP se nemůže chápat v rámci všeobecného režimu v souladu s nařízením vlády č. 411/91, protože společnost RTP nesplňovala kritéria stanovená v zákonu o povolení regulace dluhu. Z toho vyplývá, že opatření bylo na společnost RTP uplatněno selektivním způsobem. |
| --- | --- |

(135)

Kromě toho podmínku uvedenou v čl. 2 odst. 1 písm. d) nebylo možné uplatnit na společnost RTP, protože k regulaci dluhu nedošlo po zásahu státu. Komise nesouhlasí s portugalskými orgány, které uvádějí, že zásahy státu měly vliv na chod dlužné společnosti a že společnost RTP se v čase zásahů států řídila vládním nařízením. Ačkoliv společnost RTP podléhala v roce 1997 osobitému režimu řízení (66), byl tento režim ukončen přijetím stanov společnosti RTP v roce 1980, zatímco dluh vůči Správě sociálního zabezpečení se nahromadil v období 1983–1989. Komise se domnívá, že povolení regulace dluhu společnosti RTP se nemůže chápat v rámci všeobecného režimu v souladu s nařízením vlády č. 411/91, protože společnost RTP nesplňovala kritéria stanovená v zákonu o povolení regulace dluhu. Z toho vyplývá, že opatření bylo na společnost RTP uplatněno selektivním způsobem.

| (136) | Navíc povolením splátkového kalendáře dluhu se měl stát chovat jako veřejný nebo soukromý věřitel, který se snaží získat dlužné částky a který za tímto účelem uzavírá dohody o splátkovém kalendáři dluhu s cílem usnadnit jeho splácení (67). Úroková sazba úroků z prodlení uplatněná státem by měla být totožná se sazbou, kterou by uplatnil za stejných okolností soukromý věřitel. Komise se domnívá, že soukromý věřitel, který by měl v úmyslu podniknout právní kroky za účelem zaplacení dluhu, by uplatnil přinejmenším zákonnou úrokovou sazbu. Portugalské orgány se tudíž nevymáháním zaplacení úroků i přes existenci exekučních mechanismů nechovaly tak, jak by se choval soukromý věřitel, který by se úrokovou sazbu snažil maximalizovat. Kromě toho se dluh vůči Správě sociálního zabezpečení nahromadil v období 1983–1989 a ke změně harmonogramu došlo až v roce 1993. Za takových podmínek by soukromý věřitel nepovolil, aby došlo k podobnému nahromadění zpožděného dluhu během takového dlouhého období bez toho, aniž by podnikl nějaké kroky na jeho vymáhání. Z toho tedy vyplývá, že opatření představovalo pro společnost RTP zvláštní výhodu. |
| --- | --- |

(136)

Navíc povolením splátkového kalendáře dluhu se měl stát chovat jako veřejný nebo soukromý věřitel, který se snaží získat dlužné částky a který za tímto účelem uzavírá dohody o splátkovém kalendáři dluhu s cílem usnadnit jeho splácení (67). Úroková sazba úroků z prodlení uplatněná státem by měla být totožná se sazbou, kterou by uplatnil za stejných okolností soukromý věřitel. Komise se domnívá, že soukromý věřitel, který by měl v úmyslu podniknout právní kroky za účelem zaplacení dluhu, by uplatnil přinejmenším zákonnou úrokovou sazbu. Portugalské orgány se tudíž nevymáháním zaplacení úroků i přes existenci exekučních mechanismů nechovaly tak, jak by se choval soukromý věřitel, který by se úrokovou sazbu snažil maximalizovat. Kromě toho se dluh vůči Správě sociálního zabezpečení nahromadil v období 1983–1989 a ke změně harmonogramu došlo až v roce 1993. Za takových podmínek by soukromý věřitel nepovolil, aby došlo k podobnému nahromadění zpožděného dluhu během takového dlouhého období bez toho, aniž by podnikl nějaké kroky na jeho vymáhání. Z toho tedy vyplývá, že opatření představovalo pro společnost RTP zvláštní výhodu.

| (137) | Pokud jde o platby za převod vysílací sítě a přenos televizního signálu, Komise nemůže vzít v úvahu připomínky třetích stran, které zpochybňují výpočet hodnoty sítě. Komise již ve svém rozhodnutí týkajícím se financování společnosti RTP ze dne 2. října 1996 došla k závěru, že cena za síť, kterou stát zaplatil společnosti RTP, odpovídala tržní hodnotě a nepředstavuje státní podporu (68). Tento závěr nebyl u Soudu prvního stupně ze strany společnosti SIC napaden (69). |
| --- | --- |

(137)

Pokud jde o platby za převod vysílací sítě a přenos televizního signálu, Komise nemůže vzít v úvahu připomínky třetích stran, které zpochybňují výpočet hodnoty sítě. Komise již ve svém rozhodnutí týkajícím se financování společnosti RTP ze dne 2. října 1996 došla k závěru, že cena za síť, kterou stát zaplatil společnosti RTP, odpovídala tržní hodnotě a nepředstavuje státní podporu (68). Tento závěr nebyl u Soudu prvního stupně ze strany společnosti SIC napaden (69).

| (138) | Komise také nesouhlasí s tvrzeními, že kompenzace není opodstatněná vzhledem ke skutečnosti, že síť pro vysílání a přenos televizního signálu byla vybudována pomocí státního financování. Komise se domnívá, že funkce státu jako investora by se neměla zaměňovat s funkcí veřejného orgánu. Ačkoliv stát vlastnil 100 % akcií společnosti RTP a stal se také stoprocentním vlastníkem společnosti TDP, z důvodu transparentnosti byly oba podniky právně i finančně nezávislé. Síť byla součástí aktiv společnosti RTP. Kompenzace poskytnutá státem veřejnému podniku RTP na základě tržní hodnoty sítě, která se měla oddělit od aktiv společnosti RTP, nebyla tedy finančním zvýhodněním tohoto podniku, poněvadž kompenzace odpovídala skutečné hodnotě těchto aktiv. Z toho tedy vyplývá, že opatření nepředstavuje pro společnost RTP výhodu a ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se nepovažuje za státní podporu. |
| --- | --- |

(138)

Komise také nesouhlasí s tvrzeními, že kompenzace není opodstatněná vzhledem ke skutečnosti, že síť pro vysílání a přenos televizního signálu byla vybudována pomocí státního financování. Komise se domnívá, že funkce státu jako investora by se neměla zaměňovat s funkcí veřejného orgánu. Ačkoliv stát vlastnil 100 % akcií společnosti RTP a stal se také stoprocentním vlastníkem společnosti TDP, z důvodu transparentnosti byly oba podniky právně i finančně nezávislé. Síť byla součástí aktiv společnosti RTP. Kompenzace poskytnutá státem veřejnému podniku RTP na základě tržní hodnoty sítě, která se měla oddělit od aktiv společnosti RTP, nebyla tedy finančním zvýhodněním tohoto podniku, poněvadž kompenzace odpovídala skutečné hodnotě těchto aktiv. Z toho tedy vyplývá, že opatření nepředstavuje pro společnost RTP výhodu a ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se nepovažuje za státní podporu.

| (139) | Po posouzení připomínek třetích stran a portugalských orgánů došla Komise k závěru, že navýšení kapitálu v období 1994–1997 představovalo pro RTP finanční výhodu. Jak je zřejmé z tabulky 3 a vezme-li se v úvahu slabá finanční situace společnosti RTP během realizace kapitálových navýšení, je možné tvrdit, že žádný soukromý investor by nevložil kapitál do podniku, pokud by se v rozumné časové lhůtě nedala očekávat jeho návratnost. Ve skutečnosti se finanční situace společnosti RTP i přes navýšení kapitálu zhoršila. Ani portugalské orgány ani třetí strany neuvedly, že by se Portugalsko během navyšování kapitálu podniku chovalo jako soukromý investor. |
| --- | --- |

(139)

Po posouzení připomínek třetích stran a portugalských orgánů došla Komise k závěru, že navýšení kapitálu v období 1994–1997 představovalo pro RTP finanční výhodu. Jak je zřejmé z tabulky 3 a vezme-li se v úvahu slabá finanční situace společnosti RTP během realizace kapitálových navýšení, je možné tvrdit, že žádný soukromý investor by nevložil kapitál do podniku, pokud by se v rozumné časové lhůtě nedala očekávat jeho návratnost. Ve skutečnosti se finanční situace společnosti RTP i přes navýšení kapitálu zhoršila. Ani portugalské orgány ani třetí strany neuvedly, že by se Portugalsko během navyšování kapitálu podniku chovalo jako soukromý investor.

| (140) | Komise nesouhlasí s portugalskými orgány, že by půjčka poskytnutá v roce 1998 odpovídala tržním podmínkám. Aby půjčka nepředstavovala státní podporu, měly by související podmínky (zabezpečení půjčky a úroková sazba) odrážet riziko, které nastává při poskytování půjček jakémukoliv podniku (70). Riziko a následně i úroková sazba se zvýší, pokud se podnik nachází v hospodářské a finanční situaci s nižším stupněm důvěryhodnosti, než který by finanční instituce pro poskytnutí půjčky vyžadovala. |
| --- | --- |

(140)

Komise nesouhlasí s portugalskými orgány, že by půjčka poskytnutá v roce 1998 odpovídala tržním podmínkám. Aby půjčka nepředstavovala státní podporu, měly by související podmínky (zabezpečení půjčky a úroková sazba) odrážet riziko, které nastává při poskytování půjček jakémukoliv podniku (70). Riziko a následně i úroková sazba se zvýší, pokud se podnik nachází v hospodářské a finanční situaci s nižším stupněm důvěryhodnosti, než který by finanční instituce pro poskytnutí půjčky vyžadovala.

| (141) | Jak je zřejmé z tabulky 3, v době, kdy byla poskytnuta půjčka, se společnost RTP nacházela v obzvláště těžké finanční situaci a to do té míry, že dluhy převyšovaly hodnotu aktiv společnosti a společnost vykazovala záporný výsledek. Z tohoto hlediska byl podnik prakticky v úpadku. |
| --- | --- |

(141)

Jak je zřejmé z tabulky 3, v době, kdy byla poskytnuta půjčka, se společnost RTP nacházela v obzvláště těžké finanční situaci a to do té míry, že dluhy převyšovaly hodnotu aktiv společnosti a společnost vykazovala záporný výsledek. Z tohoto hlediska byl podnik prakticky v úpadku.

| (142) | V první řadě je třeba podotknout, že půjčka sestávala z „přidružené“ půjčky, jinými slovy z půjčky bez záruky podložené majetkem a v případě úpadku podniku by byla pro účely splacení řazená až za všechny věřitele, ale před akcionáře. Neexistence přiměřené záruky podložené majetkem znamená v rámci této půjčky, že nebyla poskytnutá podle tržních podmínek a že se jednalo o podporu. Vezme-li se v úvahu praktický úpadek společnosti RTP při poskytnutí půjčky, žádná finanční instituce by ji neposkytla„přidruženou“ půjčku, pokud by se výrazně snížily předpoklady jejího splacení ze strany RTP. Ve skutečnosti půjčku neposkytla soukromá finanční instituce, ale Fond regulace veřejného dluhu. |
| --- | --- |

(142)

V první řadě je třeba podotknout, že půjčka sestávala z „přidružené“ půjčky, jinými slovy z půjčky bez záruky podložené majetkem a v případě úpadku podniku by byla pro účely splacení řazená až za všechny věřitele, ale před akcionáře. Neexistence přiměřené záruky podložené majetkem znamená v rámci této půjčky, že nebyla poskytnutá podle tržních podmínek a že se jednalo o podporu. Vezme-li se v úvahu praktický úpadek společnosti RTP při poskytnutí půjčky, žádná finanční instituce by ji neposkytla„přidruženou“ půjčku, pokud by se výrazně snížily předpoklady jejího splacení ze strany RTP. Ve skutečnosti půjčku neposkytla soukromá finanční instituce, ale Fond regulace veřejného dluhu.

| (143) | Zadruhé se dá namítnout, že úroková sazba uplatněná na půjčku zjevně neodráží její skutečné riziko. Nejenže je pod referenční sazbou, kterou Komise běžně používá pro výpočet prvku podpory obsaženého v režimu bonifikace úroků (71), ale běžný tržní subjekt by kromě jistých záruk vyžadoval i úrokovou sazbu, která by kompenzovala zvýšené riziko návratnosti. |
| --- | --- |

(143)

Zadruhé se dá namítnout, že úroková sazba uplatněná na půjčku zjevně neodráží její skutečné riziko. Nejenže je pod referenční sazbou, kterou Komise běžně používá pro výpočet prvku podpory obsaženého v režimu bonifikace úroků (71), ale běžný tržní subjekt by kromě jistých záruk vyžadoval i úrokovou sazbu, která by kompenzovala zvýšené riziko návratnosti.

| (144) | Vzhledem k tomu, že finanční situace společnosti RTP za normálních okolností neumožňuje poskytnutí „přidružené“ půjčky, půjčka se prakticky rovná finanční podpoře a pro společnost RTP představuje výhodu. |
| --- | --- |

(144)

Vzhledem k tomu, že finanční situace společnosti RTP za normálních okolností neumožňuje poskytnutí „přidružené“ půjčky, půjčka se prakticky rovná finanční podpoře a pro společnost RTP představuje výhodu.

| (145) | Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení, navýšení kapitálu během období 1994–1997 a půjčka poskytnutá v roce 1998 představovaly hospodářskou a finanční výhodu v porovnání s konkurenčními podniky, kterým nebyly poskytnuty stejné prostředky. |
| --- | --- |

(145)

Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení, navýšení kapitálu během období 1994–1997 a půjčka poskytnutá v roce 1998 představovaly hospodářskou a finanční výhodu v porovnání s konkurenčními podniky, kterým nebyly poskytnuty stejné prostředky.

| (146) | Portugalský televizní trh se otevřel hospodářské soutěži nejpozději v roce 1992, proto na něm byly přítomní konkurenti v období, ve kterém byla společnost RTP zvýhodněna určitými opatřeními. V únoru roku 1992 byly uděleny licence na vysílání soukromým televizním společnostem SIC a TVI a v říjnu roku 1992 začala společnost SIC v Portugalsku vysílat. |
| --- | --- |

(146)

Portugalský televizní trh se otevřel hospodářské soutěži nejpozději v roce 1992, proto na něm byly přítomní konkurenti v období, ve kterém byla společnost RTP zvýhodněna určitými opatřeními. V únoru roku 1992 byly uděleny licence na vysílání soukromým televizním společnostem SIC a TVI a v říjnu roku 1992 začala společnost SIC v Portugalsku vysílat.

| (147) | Komise nesouhlasí s postojem portugalských orgánů v tom smyslu, že dohoda o dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení by neměla spadat pod státní podporu, protože samotný dluh vznikl ještě před otevřením portugalského televizního trhu. Finanční výhoda byla společnosti RTP poskytnuta v květnu 1993 po otevření televizního trhu, čímž jí vlastně byla poskytnuta ekonomická výhoda. |
| --- | --- |

(147)

Komise nesouhlasí s postojem portugalských orgánů v tom smyslu, že dohoda o dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení by neměla spadat pod státní podporu, protože samotný dluh vznikl ještě před otevřením portugalského televizního trhu. Finanční výhoda byla společnosti RTP poskytnuta v květnu 1993 po otevření televizního trhu, čímž jí vlastně byla poskytnuta ekonomická výhoda.

| (148) | Na základě shora uvedeného došla Komise k závěru, že opatření poskytnutá státem mohla společnosti RTP zabezpečit hospodářskou a finanční výhodu v porovnání s konkurenty, kterým takové prostředky poskytnuty nebyly, a tím byla narušena hospodářská soutěž ve smyslu čl. 87 odst. 1. |
| --- | --- |

(148)

Na základě shora uvedeného došla Komise k závěru, že opatření poskytnutá státem mohla společnosti RTP zabezpečit hospodářskou a finanční výhodu v porovnání s konkurenty, kterým takové prostředky poskytnuty nebyly, a tím byla narušena hospodářská soutěž ve smyslu čl. 87 odst. 1.

| (149) | Opatření státu spadají pod ustanovení čl. 87 odst. 1, neboť ovlivňují obchodní výměnu mezi členskými státy. K tomu dochází vždy, když jsou dané aktivity předmětem obchodu v rámci Společenství. V tomto případě společnost RTP, která je příjemcem, vyvíjí aktivity na mezinárodním trhu. Ve skutečnosti vyměňuje televizní programy prostřednictvím UER (Unie evropských veřejnoprávních televizí) a účastní se systému Eurovize (72). Kromě toho je společnost RTP přímým konkurentem soukromých televizních stanic, které vyvíjí činnost na mezinárodním televizním trhu a které mají mezinárodní strukturu vlastníků (73). |
| --- | --- |

(149)

Opatření státu spadají pod ustanovení čl. 87 odst. 1, neboť ovlivňují obchodní výměnu mezi členskými státy. K tomu dochází vždy, když jsou dané aktivity předmětem obchodu v rámci Společenství. V tomto případě společnost RTP, která je příjemcem, vyvíjí aktivity na mezinárodním trhu. Ve skutečnosti vyměňuje televizní programy prostřednictvím UER (Unie evropských veřejnoprávních televizí) a účastní se systému Eurovize (72). Kromě toho je společnost RTP přímým konkurentem soukromých televizních stanic, které vyvíjí činnost na mezinárodním televizním trhu a které mají mezinárodní strukturu vlastníků (73).

| (150) | Z toho se tedy dá vyvodit, že opatření ve prospěch společnosti RTP ovlivnila obchodní výměnu mezi členskými státy ve smyslu čl. 87 odst. 1. |
| --- | --- |

(150)

Z toho se tedy dá vyvodit, že opatření ve prospěch společnosti RTP ovlivnila obchodní výměnu mezi členskými státy ve smyslu čl. 87 odst. 1.

| (151) | Vzhledem k výše uvedenému se musí dojít k závěru, že kromě případných povinností v rámci veřejné služby uložených společnosti RTP představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES následující opatření: stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení, navýšení kapitálu v období 1994–1997 a půjčka poskytnutá v roce 1998. |
| --- | --- |

(151)

Vzhledem k výše uvedenému se musí dojít k závěru, že kromě případných povinností v rámci veřejné služby uložených společnosti RTP představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES následující opatření: stanovení splátkového kalendáře dluhu vůči Správě sociálního zabezpečení, navýšení kapitálu v období 1994–1997 a půjčka poskytnutá v roce 1998.

| (152) | Jak však již bylo dříve zmíněno, má společnosti RTP uloženu povinnost televizního vysílání v rámci veřejné služby. Soudní dvůr Evropských společenství v rámci rozsudku ve věci Altmark prohlásil, že opatření státu, která kompenzují náklady na veřejnou službu, nespadají pod pojem státní podpory v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, pokud jsou zároveň splněny tyto podmínky (74):






  — | příjemce musí být účinně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány, |
| --- | --- | --- |

(152)

Jak však již bylo dříve zmíněno, má společnosti RTP uloženu povinnost televizního vysílání v rámci veřejné služby. Soudní dvůr Evropských společenství v rámci rozsudku ve věci Altmark prohlásil, že opatření státu, která kompenzují náklady na veřejnou službu, nespadají pod pojem státní podpory v souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, pokud jsou zároveň splněny tyto podmínky (74):

—

příjemce musí být účinně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány,

| — | parametry, na základě kterých se vypočítá výše kompenzace, musí být předem stanoveny objektivní a transparentní formou, |
| --- | --- |

—

parametry, na základě kterých se vypočítá výše kompenzace, musí být předem stanoveny objektivní a transparentní formou,

| — | výše kompenzace nesmí překročit výši prostředků, které jsou zapotřebí na pokrytí celkových anebo částečných nákladů způsobených plněním veřejné služby při zohlednění přiměřeného zisku z plnění těchto povinností, |
| --- | --- |

—

výše kompenzace nesmí překročit výši prostředků, které jsou zapotřebí na pokrytí celkových anebo částečných nákladů způsobených plněním veřejné služby při zohlednění přiměřeného zisku z plnění těchto povinností,

| — | pokud výběr podniku neproběhne formou veřejné soutěže, úroveň potřebných kompenzací se musí určit na základě analýzy nákladů, které by průměrný, dobře spravovaný a průměrně vybavený podnik potřeboval k plnění těchto povinností. |
| --- | --- |

—

pokud výběr podniku neproběhne formou veřejné soutěže, úroveň potřebných kompenzací se musí určit na základě analýzy nákladů, které by průměrný, dobře spravovaný a průměrně vybavený podnik potřeboval k plnění těchto povinností.

| (153) | Pomineme-li první a třetí podmínku, zdá se, že opatření ad hoc uvedená v bodě 151 nesplňují druhou a čtvrtou podmínku rozsudku ve věci Altmark a to z dále uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(153)

Pomineme-li první a třetí podmínku, zdá se, že opatření ad hoc uvedená v bodě 151 nesplňují druhou a čtvrtou podmínku rozsudku ve věci Altmark a to z dále uvedených důvodů.

| (154) | Je zřejmé, že financování poskytnuté ve formě dohody se Správou sociálního zabezpečení a ve formě půjčky nebylo součástí systému kompenzací s předem objektivně a transparentně stanovenými parametry (druhá podmínka). Naopak, bylo založeno na momentálních rozhodnutích, které se dají připsat státu. |
| --- | --- |

(154)

Je zřejmé, že financování poskytnuté ve formě dohody se Správou sociálního zabezpečení a ve formě půjčky nebylo součástí systému kompenzací s předem objektivně a transparentně stanovenými parametry (druhá podmínka). Naopak, bylo založeno na momentálních rozhodnutích, které se dají připsat státu.

| (155) | Navíc, tak jak je uvedeno v bodě 61, smlouva o veřejné službě předpokládala zvláštní možnost financování investic na vybavení potřebné pro výkon veřejné služby, a to formou navýšení kapitálu. Smlouvy o veřejné službě neomezují investice pouze na veřejné služby, ani jasně nedefinují podmínky a omezení účasti státu, předpokládají pouze možnost účasti státu na investicích společnosti RTP v pozici akcionáře. Proto se Komise domnívá, že i navyšování kapitálu nemůže být posuzováno v rámci systému kompenzací s předem objektivně a transparentně stanovenými parametry. |
| --- | --- |

(155)

Navíc, tak jak je uvedeno v bodě 61, smlouva o veřejné službě předpokládala zvláštní možnost financování investic na vybavení potřebné pro výkon veřejné služby, a to formou navýšení kapitálu. Smlouvy o veřejné službě neomezují investice pouze na veřejné služby, ani jasně nedefinují podmínky a omezení účasti státu, předpokládají pouze možnost účasti státu na investicích společnosti RTP v pozici akcionáře. Proto se Komise domnívá, že i navyšování kapitálu nemůže být posuzováno v rámci systému kompenzací s předem objektivně a transparentně stanovenými parametry.

| (156) | Je také zřejmé, že společnost RTP nebyla vybrána formou veřejné soutěže, která by zaručovala nejnižší možné náklady. Nic nenasvědčuje tomu, že by výše jednorázových plateb byla určena na základě analýzy vzniklých nákladů průměrného podniku (čtvrtá podmínka). |
| --- | --- |

(156)

Je také zřejmé, že společnost RTP nebyla vybrána formou veřejné soutěže, která by zaručovala nejnižší možné náklady. Nic nenasvědčuje tomu, že by výše jednorázových plateb byla určena na základě analýzy vzniklých nákladů průměrného podniku (čtvrtá podmínka).

| (157) | Na základě výše uvedeného je zřejmé, že v tomto případě nejsou splněny všechny podmínky rozsudku ve věci Altmark. Proto se opatření uvedená v bodě 151 musí považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(157)

Na základě výše uvedeného je zřejmé, že v tomto případě nejsou splněny všechny podmínky rozsudku ve věci Altmark. Proto se opatření uvedená v bodě 151 musí považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (158) | Soudní dvůr systematicky tvrdí, že článek 86 umožňuje výjimky ze zákazu státní podpory podnikům, které vykonávají služby všeobecného ekonomického zájmu (SGEI-service of general economic interest). Rozsudek ve věci Altmark jasně potvrdil, že státní podpora, která kompenzuje náklady vzniklé podniku za poskytování SGEI (service of general economic interest), může být považována za slučitelnou se společným trhem, v případě, že respektuje podmínky uvedené v čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES (75). |
| --- | --- |

(158)

Soudní dvůr systematicky tvrdí, že článek 86 umožňuje výjimky ze zákazu státní podpory podnikům, které vykonávají služby všeobecného ekonomického zájmu (SGEI-service of general economic interest). Rozsudek ve věci Altmark jasně potvrdil, že státní podpora, která kompenzuje náklady vzniklé podniku za poskytování SGEI (service of general economic interest), může být považována za slučitelnou se společným trhem, v případě, že respektuje podmínky uvedené v čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES (75).

| (159) | Soudní dvůr objasnil, že aby se při opatření dala použít výjimka, je třeba splnit zásady definice, kompetence a úměrnosti. Komise je toho názoru, že pokud jsou respektovány tyto zásady, není vývoj obchodní výměny ovlivněn opatřením, které je v rozporu se zájmy Společenství. |
| --- | --- |

(159)

Soudní dvůr objasnil, že aby se při opatření dala použít výjimka, je třeba splnit zásady definice, kompetence a úměrnosti. Komise je toho názoru, že pokud jsou respektovány tyto zásady, není vývoj obchodní výměny ovlivněn opatřením, které je v rozporu se zájmy Společenství.

| (160) | Sdělení Komise ohledně uplatňování pravidel v oblasti státní podpory pro televizní vysílání v rámci veřejné služby (76) vysvětluje, jak jsou tyto zásady uplatňovány pro odvětví televizního vysílání. V souladu s tímto sdělením musí Komise posoudit, zda (77):






  — | činnosti RTP odpovídají povinnostem veřejné služby, které jsou jako takové jasně definované členským státem (definice), |
| --- | --- | --- |

(160)

Sdělení Komise ohledně uplatňování pravidel v oblasti státní podpory pro televizní vysílání v rámci veřejné služby (76) vysvětluje, jak jsou tyto zásady uplatňovány pro odvětví televizního vysílání. V souladu s tímto sdělením musí Komise posoudit, zda (77):

—

činnosti RTP odpovídají povinnostem veřejné služby, které jsou jako takové jasně definované členským státem (definice),

| — | bylo poskytování této služby oficiálně uložené RTP portugalskými orgány (kompetence), |
| --- | --- |

—

bylo poskytování této služby oficiálně uložené RTP portugalskými orgány (kompetence),

| — | je financování úměrné čistým nákladům na poskytování veřejné služby. |
| --- | --- |

—

je financování úměrné čistým nákladům na poskytování veřejné služby.

| (161) | Jak se uvádí v Amsterodamském protokolu (78) a ve sdělení o televizním vysílání (79), mají členské státy pravomoc definovat kompetence televizní společnosti v rámci veřejné služby. V oblasti televizního vysílání je úloha Komise omezená na ověřování existence každé zjevné případné chyby v definici veřejné služby. Taková chyba by znamenala zneužití definice veřejné služby. |
| --- | --- |

(161)

Jak se uvádí v Amsterodamském protokolu (78) a ve sdělení o televizním vysílání (79), mají členské státy pravomoc definovat kompetence televizní společnosti v rámci veřejné služby. V oblasti televizního vysílání je úloha Komise omezená na ověřování existence každé zjevné případné chyby v definici veřejné služby. Taková chyba by znamenala zneužití definice veřejné služby.

| (162) | Vzhledem ke specifické povaze odvětví televizního vysílání považuje Komise za legitimní takovou definici, která přisuzuje určenému subjektu televizního vysílání funkci dodavatele vyváženého a různorodého programu v souladu s interpretačními ustanoveními protokolu (80). Taková definice bude v souladu s cílem naplňovat demokratické, sociální a kulturní potřeby specifické společnosti. |
| --- | --- |

(162)

Vzhledem ke specifické povaze odvětví televizního vysílání považuje Komise za legitimní takovou definici, která přisuzuje určenému subjektu televizního vysílání funkci dodavatele vyváženého a různorodého programu v souladu s interpretačními ustanoveními protokolu (80). Taková definice bude v souladu s cílem naplňovat demokratické, sociální a kulturní potřeby specifické společnosti.

| (163) | Jak je uvedeno v bodech 51 a 52, má podle zákona č. 21/92 a smluv o veřejné službě společnosti RTP z titulu všeobecné veřejné služby televizního vysílání povinnost zaručit vysílání na dvou kanálech, které pokrývají celou zemi. Zatímco první kanál má vysílat programy všeobecnějšího charakteru, druhý kanál má vyhovovat specifičtějším potřebám televizního publika. Na druhou stranu body 53 a 54, zákon č. 21/92 a smlouvy o veřejné službě podrobněji stanoví povinnosti společnosti RTP, pokud jde o obsah programů, mezinárodní spolupráci a některé jiné zvláštní povinnosti. |
| --- | --- |

(163)

Jak je uvedeno v bodech 51 a 52, má podle zákona č. 21/92 a smluv o veřejné službě společnosti RTP z titulu všeobecné veřejné služby televizního vysílání povinnost zaručit vysílání na dvou kanálech, které pokrývají celou zemi. Zatímco první kanál má vysílat programy všeobecnějšího charakteru, druhý kanál má vyhovovat specifičtějším potřebám televizního publika. Na druhou stranu body 53 a 54, zákon č. 21/92 a smlouvy o veřejné službě podrobněji stanoví povinnosti společnosti RTP, pokud jde o obsah programů, mezinárodní spolupráci a některé jiné zvláštní povinnosti.

| (164) | I když je definice veřejné služby televizního vysílání společnosti RTP příliš obsáhlá a všeobecná, v souladu s interpretačními ustanoveními Amsterodamského protokolu považuje Komise tuto „všeobecnou“ definici za legitimní (81). Proto Komise považuje za legitimní všeobecnou definici veřejné služby vysílání, které poskytuje společnost RTP prostřednictvím dvou kanálů pokrývajících celou zemi, jednoho všeobecnějšího charakteru a druhého určeného specifičtějšímu publiku. Můžeme považovat tuto definici za vyhovující demokratickým, sociálním a kulturním požadavkům portugalské společnosti. |
| --- | --- |

(164)

I když je definice veřejné služby televizního vysílání společnosti RTP příliš obsáhlá a všeobecná, v souladu s interpretačními ustanoveními Amsterodamského protokolu považuje Komise tuto „všeobecnou“ definici za legitimní (81). Proto Komise považuje za legitimní všeobecnou definici veřejné služby vysílání, které poskytuje společnost RTP prostřednictvím dvou kanálů pokrývajících celou zemi, jednoho všeobecnějšího charakteru a druhého určeného specifičtějšímu publiku. Můžeme považovat tuto definici za vyhovující demokratickým, sociálním a kulturním požadavkům portugalské společnosti.

| (165) | Komise též považuje za legitimní povinnosti, které podrobněji určují způsob, jakým má společnost RTP zabezpečovat všeobecnou povinnost televizního vysílání v rámci veřejné služby. Tyto povinnosti jsou v souladu se zněním Amsterodamského protokolu a vyhovují demokratickým, sociálním a kulturním požadavkům portugalské společnosti. |
| --- | --- |

(165)

Komise též považuje za legitimní povinnosti, které podrobněji určují způsob, jakým má společnost RTP zabezpečovat všeobecnou povinnost televizního vysílání v rámci veřejné služby. Tyto povinnosti jsou v souladu se zněním Amsterodamského protokolu a vyhovují demokratickým, sociálním a kulturním požadavkům portugalské společnosti.

| (166) | Ačkoliv Komise považuje zabezpečování veřejné služby ze strany společnosti RTP za legitimní, musí ověřit, zda tato definice obsahuje či naopak neobsahuje jakékoliv zjevné chyby. |
| --- | --- |

(166)

Ačkoliv Komise považuje zabezpečování veřejné služby ze strany společnosti RTP za legitimní, musí ověřit, zda tato definice obsahuje či naopak neobsahuje jakékoliv zjevné chyby.

| (167) | Vezme-li se v úvahu ustanovení 45 směrnice o televizi bez hranic, Komise může přijmout definici veřejné služby společností zajišťujících televizní vysílání, která by obsahovala povinnost přispívat významnou měrou k investicím do evropské audiovizuální tvorby, pokud by kinematografická práva z ní vyplývající umožnila její vysílání v rámci plnění veřejné služby (82). |
| --- | --- |

(167)

Vezme-li se v úvahu ustanovení 45 směrnice o televizi bez hranic, Komise může přijmout definici veřejné služby společností zajišťujících televizní vysílání, která by obsahovala povinnost přispívat významnou měrou k investicím do evropské audiovizuální tvorby, pokud by kinematografická práva z ní vyplývající umožnila její vysílání v rámci plnění veřejné služby (82).

| (168) | Komise je toho názoru, že povinnost podpory kinematografie uložená společnosti RTP je zahrnutá ve veřejné službě televizního vysílání, protože společnost RTP v rámci veřejné služby vysílá filmy, ke kterým získala distribuční práva. |
| --- | --- |

(168)

Komise je toho názoru, že povinnost podpory kinematografie uložená společnosti RTP je zahrnutá ve veřejné službě televizního vysílání, protože společnost RTP v rámci veřejné služby vysílá filmy, ke kterým získala distribuční práva.

| (169) | Proto Komise nemůže souhlasit s připomínkami podanými zúčastněnými stranami, že povinnost společnosti RTP týkající se kinematografie a příslušného financování je diskriminační. Zúčastněné strany uvedly, že soukromé televizní společnosti s portugalskými orgány podepsaly také protokoly o podpoře kinematografii, přičemž z nich pro ně nevyplývá žádná kompenzační platba. Komise je toho názoru, že je třeba rozlišovat mezi dobrovolně podepsanými dohodami o podpoře kinematografie mezi státem a soukromými společnostmi a povinnostmi veřejné služby televizního vysílání uloženými společnosti RTP na vysílání kinematografické produkce a na její financování. Je zřejmé, že společnosti RTP byla výslovně svěřena funkce veřejné služby v oblasti podpory určitých kinematografických produkcí, které jsou následně vysílány jako televizní programy v rámci veřejné služby, zatímco soukromým televizím taková funkce veřejné služby svěřena nebyla. Ve skutečnosti se společnost RTP stává nástrojem, který stát používá na podporu kinematografie. Případné výhody ze strany společnosti RTP pro kinematografii mohou představovat státní podporu a jako takové musí být posouzeny. Toto rozhodnutí nemá vliv na případné posouzení možných výhod poskytnutých filmovým výrobcům. |
| --- | --- |

(169)

Proto Komise nemůže souhlasit s připomínkami podanými zúčastněnými stranami, že povinnost společnosti RTP týkající se kinematografie a příslušného financování je diskriminační. Zúčastněné strany uvedly, že soukromé televizní společnosti s portugalskými orgány podepsaly také protokoly o podpoře kinematografii, přičemž z nich pro ně nevyplývá žádná kompenzační platba. Komise je toho názoru, že je třeba rozlišovat mezi dobrovolně podepsanými dohodami o podpoře kinematografie mezi státem a soukromými společnostmi a povinnostmi veřejné služby televizního vysílání uloženými společnosti RTP na vysílání kinematografické produkce a na její financování. Je zřejmé, že společnosti RTP byla výslovně svěřena funkce veřejné služby v oblasti podpory určitých kinematografických produkcí, které jsou následně vysílány jako televizní programy v rámci veřejné služby, zatímco soukromým televizím taková funkce veřejné služby svěřena nebyla. Ve skutečnosti se společnost RTP stává nástrojem, který stát používá na podporu kinematografie. Případné výhody ze strany společnosti RTP pro kinematografii mohou představovat státní podporu a jako takové musí být posouzeny. Toto rozhodnutí nemá vliv na případné posouzení možných výhod poskytnutých filmovým výrobcům.

| (170) | Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k názoru, že spolufinancování portugalské filmové tvorby společností RTP, která je následně vysílaná na kanálech veřejné služby, může být považováno za zvláštní legitimní povinnost, která je zapotřebí k plnění všeobecné povinnosti veřejné služby společnosti RTP v oblasti televizního vysílání. Proto tato povinnost nepředstavuje zjevnou chybu. |
| --- | --- |

(170)

Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k názoru, že spolufinancování portugalské filmové tvorby společností RTP, která je následně vysílaná na kanálech veřejné služby, může být považováno za zvláštní legitimní povinnost, která je zapotřebí k plnění všeobecné povinnosti veřejné služby společnosti RTP v oblasti televizního vysílání. Proto tato povinnost nepředstavuje zjevnou chybu.

| (171) | Komise je však toho názoru, že právní povinnost poskytovat „další služby, které budou specifikované na základě opatření ad hoc“ (83) uložené společnosti RTP, není dostatečně přesná na to, aby Komisi dopředu a s dostatečnou právní jistotou umožnila posoudit, zda takové služby mohou být považovány za součást veřejné služby. Ačkoliv je Komise toho názoru, že „další služby, které budou upřesněny“ nejsou jasně definovány, zjistila, že během posuzovaného období nebyly na základě uvedeného ustanovení realizovány žádné platby (84). |
| --- | --- |

(171)

Komise je však toho názoru, že právní povinnost poskytovat „další služby, které budou specifikované na základě opatření ad hoc“ (83) uložené společnosti RTP, není dostatečně přesná na to, aby Komisi dopředu a s dostatečnou právní jistotou umožnila posoudit, zda takové služby mohou být považovány za součást veřejné služby. Ačkoliv je Komise toho názoru, že „další služby, které budou upřesněny“ nejsou jasně definovány, zjistila, že během posuzovaného období nebyly na základě uvedeného ustanovení realizovány žádné platby (84).

| (172) | Vzhledem k výše uvedenému došla Komise k závěru, že činnosti společnosti RTP tak jak jsou popsány v zákonu č. 21/92 a opětovně definovány ve smlouvách o veřejné službě, představují jasně definované povinnosti veřejné služby. I když povinnost poskytovat „další služby, které budou upřesněny na základě opatření ad-hoc“ není dostatečně přesná na to, aby se dalo dopředu konstatovat, zda všechny poskytované služby v jejím rámci mohou být považovány za součást veřejné služby, nebyly v období 1992–1998 na základě uvedeného ustanovení poskytnuty žádné platby. |
| --- | --- |

(172)

Vzhledem k výše uvedenému došla Komise k závěru, že činnosti společnosti RTP tak jak jsou popsány v zákonu č. 21/92 a opětovně definovány ve smlouvách o veřejné službě, představují jasně definované povinnosti veřejné služby. I když povinnost poskytovat „další služby, které budou upřesněny na základě opatření ad-hoc“ není dostatečně přesná na to, aby se dalo dopředu konstatovat, zda všechny poskytované služby v jejím rámci mohou být považovány za součást veřejné služby, nebyly v období 1992–1998 na základě uvedeného ustanovení poskytnuty žádné platby.

| (173) | Na druhou stranu musí Komise posoudit, zda povinnosti veřejné služby byly uloženy příjemci financování. |
| --- | --- |

(173)

Na druhou stranu musí Komise posoudit, zda povinnosti veřejné služby byly uloženy příjemci financování.

| (174) | V souladu se sdělením o televizním vysílání musí Komise ověřit, zda byly kompetence v rámci veřejné služby uděleny společnosti RTP formou úředního aktu (85). |
| --- | --- |

(174)

V souladu se sdělením o televizním vysílání musí Komise ověřit, zda byly kompetence v rámci veřejné služby uděleny společnosti RTP formou úředního aktu (85).

| (175) | Jak je uvedeno v bodu 55, povinnosti veřejné služby byly jasně uloženy společnosti RTP na základě různých zákonů a smluv: článku 5 zákona č. 58/90, čl. 4 odst. 1 a článku 5 zákona č. 21/92 a doložky 1 smluv o veřejné službě. |
| --- | --- |

(175)

Jak je uvedeno v bodu 55, povinnosti veřejné služby byly jasně uloženy společnosti RTP na základě různých zákonů a smluv: článku 5 zákona č. 58/90, čl. 4 odst. 1 a článku 5 zákona č. 21/92 a doložky 1 smluv o veřejné službě.

| (176) | Komise nedostala od zúčastněných stran ani od portugalské vlády žádné připomínky v tom smyslu, že by veřejná služba nebyla společnosti RTP dostatečně uložena formou úředního aktu. V souladu se sdělením o televizním vysílání a vzhledem k zákonům a smlouvám uvedeným výše Komise došla k závěru, že neexistují žádné pochybnosti, pokud jde o skutečnost, že společnost RTP musí zabezpečovat plnění povinností veřejné služby v oblasti televizního vysílání, a z tohoto důvodu byly společnosti RTP úředně uloženy kompetence v rámci veřejné služby. |
| --- | --- |

(176)

Komise nedostala od zúčastněných stran ani od portugalské vlády žádné připomínky v tom smyslu, že by veřejná služba nebyla společnosti RTP dostatečně uložena formou úředního aktu. V souladu se sdělením o televizním vysílání a vzhledem k zákonům a smlouvám uvedeným výše Komise došla k závěru, že neexistují žádné pochybnosti, pokud jde o skutečnost, že společnost RTP musí zabezpečovat plnění povinností veřejné služby v oblasti televizního vysílání, a z tohoto důvodu byly společnosti RTP úředně uloženy kompetence v rámci veřejné služby.

| (177) | Nejen, že veřejná služba musela být uložena společnosti RTP formou úředního aktu, ale také se muselo zabezpečit poskytování veřejné služby, tak jak bylo stanoveno. Jak již bylo uvedeno v bodech 56 až 59, byly vytvořeny různé mechanismy kontroly s cílem zabezpečit, aby společnost RTP vykonávala povinnost veřejné služby tak, jak bylo stanoveno. |
| --- | --- |

(177)

Nejen, že veřejná služba musela být uložena společnosti RTP formou úředního aktu, ale také se muselo zabezpečit poskytování veřejné služby, tak jak bylo stanoveno. Jak již bylo uvedeno v bodech 56 až 59, byly vytvořeny různé mechanismy kontroly s cílem zabezpečit, aby společnost RTP vykonávala povinnost veřejné služby tak, jak bylo stanoveno.

| (178) | Zaprvé společnost RTP musela předkládat zprávy týkající se povinností veřejné služby a plány spolu s posudky vydanými Odborem auditu. Společnost RTP skutečně vypracovala zprávy týkající se povinností veřejné služby v období mezi roky 1992–1998, které popisovaly plnění každé z povinností veřejné služby a specifikovaly náklady spojené s plněním každé z těchto povinností na základě analytického účetnictví. |
| --- | --- |

(178)

Zaprvé společnost RTP musela předkládat zprávy týkající se povinností veřejné služby a plány spolu s posudky vydanými Odborem auditu. Společnost RTP skutečně vypracovala zprávy týkající se povinností veřejné služby v období mezi roky 1992–1998, které popisovaly plnění každé z povinností veřejné služby a specifikovaly náklady spojené s plněním každé z těchto povinností na základě analytického účetnictví.

| (179) | Zadruhé ministerstvo financí a člen vlády odpovědný za komunikaci se společností ověřovali plnění smlouvy o veřejné službě a hlavní finanční inspekce předala k auditu finanční plán. |
| --- | --- |

(179)

Zadruhé ministerstvo financí a člen vlády odpovědný za komunikaci se společností ověřovali plnění smlouvy o veřejné službě a hlavní finanční inspekce předala k auditu finanční plán.

| (180) | Zatřetí každý rok musel být proveden externí audit. Komise nemůže souhlasit se společností SIC v tom, že náklady na veřejnou službu tak, jak je prezentují portugalské orgány, a údaje ohledně společnosti RTP uvedené v jejich smlouvách o veřejné službě a v ročních účetních výkazech nejsou důvěryhodné, a nemohly být proto dostatečně kontrolovány. Komise zdůrazňuje, že oficiální revizor účtů vykonával během období 1992–1998 roční audit finančních výkazů společnosti RTP. Kromě toho, i když ke zprávám ohledně povinností veřejné služby nebyla vždy přiložena auditorská zpráva, přísná pravidla systému účetnictví zabezpečovala, že náklady na plnění každé z povinností veřejné služby s nárokem na kompenzační platby mohly být ověřeny a správně kontrolovány. |
| --- | --- |

(180)

Zatřetí každý rok musel být proveden externí audit. Komise nemůže souhlasit se společností SIC v tom, že náklady na veřejnou službu tak, jak je prezentují portugalské orgány, a údaje ohledně společnosti RTP uvedené v jejich smlouvách o veřejné službě a v ročních účetních výkazech nejsou důvěryhodné, a nemohly být proto dostatečně kontrolovány. Komise zdůrazňuje, že oficiální revizor účtů vykonával během období 1992–1998 roční audit finančních výkazů společnosti RTP. Kromě toho, i když ke zprávám ohledně povinností veřejné služby nebyla vždy přiložena auditorská zpráva, přísná pravidla systému účetnictví zabezpečovala, že náklady na plnění každé z povinností veřejné služby s nárokem na kompenzační platby mohly být ověřeny a správně kontrolovány.

| (181) | Na základě výše uvedeného je zřejmé, že proběhla kontrolní činnost na třech různých úrovních: odborem auditu na interní úrovni, odpovědnými státními orgány a externí auditorskou firmou. I když se zdá, že nebyl prováděn systematický externí audit zpráv o veřejné službě, popsaný systém zabezpečoval, že služba byla poskytována tak, jak bylo stanoveno. Komise tedy dospěla k závěru, že během období 1992–1998 existoval účinný mechanismus, který zabezpečoval efektivní dohled nad plněním povinností veřejné služby společnosti RTP. |
| --- | --- |

(181)

Na základě výše uvedeného je zřejmé, že proběhla kontrolní činnost na třech různých úrovních: odborem auditu na interní úrovni, odpovědnými státními orgány a externí auditorskou firmou. I když se zdá, že nebyl prováděn systematický externí audit zpráv o veřejné službě, popsaný systém zabezpečoval, že služba byla poskytována tak, jak bylo stanoveno. Komise tedy dospěla k závěru, že během období 1992–1998 existoval účinný mechanismus, který zabezpečoval efektivní dohled nad plněním povinností veřejné služby společnosti RTP.

| (182) | Třetí kritérium, které musí Komise posoudit, spočívá v určení, zda je financování úměrné čistým nákladům na poskytování veřejné služby. |
| --- | --- |

(182)

Třetí kritérium, které musí Komise posoudit, spočívá v určení, zda je financování úměrné čistým nákladům na poskytování veřejné služby.

| (183) | Ve sdělení o televizním vysílání Komise popsala kritéria, na základě kterých zamýšlí posuzovat úměrnost financování státem s požadavkem, aby státní podpora nepřekročila čisté náklady na výkon funkce veřejné služby a aby nedocházelo k deformacím na trhu, které nejsou potřebné k plnění funkcí veřejné služby (86). |
| --- | --- |

(183)

Ve sdělení o televizním vysílání Komise popsala kritéria, na základě kterých zamýšlí posuzovat úměrnost financování státem s požadavkem, aby státní podpora nepřekročila čisté náklady na výkon funkce veřejné služby a aby nedocházelo k deformacím na trhu, které nejsou potřebné k plnění funkcí veřejné služby (86).

| (184) | Zaprvé k přesnému určení nákladů na činnosti veřejné služby vyžaduje sdělení o televizním vysílání příslušné rozdělení nákladů a příjmů mezi veřejnou službu a obchodní aktivity. |
| --- | --- |

(184)

Zaprvé k přesnému určení nákladů na činnosti veřejné služby vyžaduje sdělení o televizním vysílání příslušné rozdělení nákladů a příjmů mezi veřejnou službu a obchodní aktivity.

| (185) | Jak je uvedeno v bodech 62 až 64, definují smlouvy o veřejné službě způsob určování nákladů a příjmů, které společnost RTP musí uplatňovat. V tomto případě je funkce Komise v principu jednodušší vzhledem ke skutečnosti, že společnost RTP používá systém analytického účetnictví, který umožňuje kvantifikaci předpokládaných nákladů vzniklých podniku pro účely realizace každé z funkcí veřejné služby, při které vzniká nárok na úhradu. |
| --- | --- |

(185)

Jak je uvedeno v bodech 62 až 64, definují smlouvy o veřejné službě způsob určování nákladů a příjmů, které společnost RTP musí uplatňovat. V tomto případě je funkce Komise v principu jednodušší vzhledem ke skutečnosti, že společnost RTP používá systém analytického účetnictví, který umožňuje kvantifikaci předpokládaných nákladů vzniklých podniku pro účely realizace každé z funkcí veřejné služby, při které vzniká nárok na úhradu.

| (186) | Na základě tohoto systému je každá volitelná položka výdajů 1 určena na jednu aktivitu a následně rozdělena na různé funkce veřejné služby společnosti RTP, které jsou hrazeny na základě objektivních účetních zásad. |
| --- | --- |

(186)

Na základě tohoto systému je každá volitelná položka výdajů 1 určena na jednu aktivitu a následně rozdělena na různé funkce veřejné služby společnosti RTP, které jsou hrazeny na základě objektivních účetních zásad.

| (187) | Vzhledem k tomu, že příjmy vyplývající z každé hrazené funkce veřejné služby jsou odpočítány od provozních nákladů na jejich realizaci, systém zaručuje, že roční kompenzační platby jsou omezeny na čisté náklady na každou z povinností veřejné služby (viz bod 65). |
| --- | --- |

(187)

Vzhledem k tomu, že příjmy vyplývající z každé hrazené funkce veřejné služby jsou odpočítány od provozních nákladů na jejich realizaci, systém zaručuje, že roční kompenzační platby jsou omezeny na čisté náklady na každou z povinností veřejné služby (viz bod 65).

| (188) | Vezme-li se v úvahu vše výše uvedené, Komise dospěla k závěru, že parametry, jejichž cílem je určit náklady, jsou v principu stanoveny objektivním a transparentním způsobem. |
| --- | --- |

(188)

Vezme-li se v úvahu vše výše uvedené, Komise dospěla k závěru, že parametry, jejichž cílem je určit náklady, jsou v principu stanoveny objektivním a transparentním způsobem.

| (189) | Komise si však všímá, že pravidla pro kompenzaci nákladů mohou podhodnotit skutečné čisté náklady na veřejnou službu poskytovanou společností RTP a mohou vést k nedostatečnému strukturálnímu financování skutečných potřeb. |
| --- | --- |

(189)

Komise si však všímá, že pravidla pro kompenzaci nákladů mohou podhodnotit skutečné čisté náklady na veřejnou službu poskytovanou společností RTP a mohou vést k nedostatečnému strukturálnímu financování skutečných potřeb.

| (190) | Jak je uvedeno v bodu 65, v souladu s metodou výpočtu nákladů definovanou ve smlouvách byly určité náklady na veřejnou službu vyřazeny z hrazení formou ročních kompenzací (87). Kromě toho informovaly portugalské orgány Komisi o tom, že i přesto, že společnost RTP musela platit DPH z přijatých ročních kompenzačních plateb, nebylo možné vzít v úvahu výsledné náklady v souladu s účetními pravidly (bod 96). Konečně společnost RTP do svých zpráv o veřejné službě nezahrnula všechny investice do vybavení na činnosti spojené s výkonem veřejné služby i přesto, že byly zaznamenány v jejím účetnictví (viz bod 67). |
| --- | --- |

(190)

Jak je uvedeno v bodu 65, v souladu s metodou výpočtu nákladů definovanou ve smlouvách byly určité náklady na veřejnou službu vyřazeny z hrazení formou ročních kompenzací (87). Kromě toho informovaly portugalské orgány Komisi o tom, že i přesto, že společnost RTP musela platit DPH z přijatých ročních kompenzačních plateb, nebylo možné vzít v úvahu výsledné náklady v souladu s účetními pravidly (bod 96). Konečně společnost RTP do svých zpráv o veřejné službě nezahrnula všechny investice do vybavení na činnosti spojené s výkonem veřejné služby i přesto, že byly zaznamenány v jejím účetnictví (viz bod 67).

| (191) | V souladu s ustanoveními Amsterodamského protokolu jsou však členské státy pověřené financováním televizních společností, které provozují televizní vysílání v rámci veřejné služby. V tomto případě se portugalské orgány rozhodly nehradit část nákladů, které vznikly poskytovateli této služby v souvislosti s plněním jeho úkolů. |
| --- | --- |

(191)

V souladu s ustanoveními Amsterodamského protokolu jsou však členské státy pověřené financováním televizních společností, které provozují televizní vysílání v rámci veřejné služby. V tomto případě se portugalské orgány rozhodly nehradit část nákladů, které vznikly poskytovateli této služby v souvislosti s plněním jeho úkolů.

| (192) | V předmětném případě stát poskytnul společnosti RTP nejen roční kompenzační platby, ale poskytnul jí také dodatečné finanční prostředky ve formě navýšení kapitálu, půjček a ve formě dohody se Správou sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

(192)

V předmětném případě stát poskytnul společnosti RTP nejen roční kompenzační platby, ale poskytnul jí také dodatečné finanční prostředky ve formě navýšení kapitálu, půjček a ve formě dohody se Správou sociálního zabezpečení.

| (193) | I když smlouvy o veřejné službě počítaly s financováním ze strany státu ve formě ročních kompenzačních plateb nákladů na provoz a s možností navýšení kapitálu vzhledem k investicím realizovaným společností RTP, právní ustanovení o veřejné službě vykonávané společností RTP nepředpokládala žádné financování formou půjček a odpočtů sociálního zabezpečení. V souladu s bodem 57 sdělení o televizním vysílání však musí Komise vyhodnotit, zda jsou všechna opatření úměrná čistým nákladům na veřejnou službu. Jen tak může být financování společnosti RTP považováno za slučitelné s čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(193)

I když smlouvy o veřejné službě počítaly s financováním ze strany státu ve formě ročních kompenzačních plateb nákladů na provoz a s možností navýšení kapitálu vzhledem k investicím realizovaným společností RTP, právní ustanovení o veřejné službě vykonávané společností RTP nepředpokládala žádné financování formou půjček a odpočtů sociálního zabezpečení. V souladu s bodem 57 sdělení o televizním vysílání však musí Komise vyhodnotit, zda jsou všechna opatření úměrná čistým nákladům na veřejnou službu. Jen tak může být financování společnosti RTP považováno za slučitelné s čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (194) | Komise je také toho názoru, že povinnosti v rámci poskytování veřejné služby uložené společnosti RTP, při kterých nevzniká nárok na kompenzaci v souladu se smlouvami o veřejné službě, mohou být skutečně považovány za legitimní a jako povinnosti veřejné služby jasně definovány a státem formálně uloženy poskytovateli veřejné služby. Následně tedy v souladu s právními předpisy Společenství může portugalský stát hradit veškeré čisté náklady na veřejnou službu poskytovanou společností RTP. |
| --- | --- |

(194)

Komise je také toho názoru, že povinnosti v rámci poskytování veřejné služby uložené společnosti RTP, při kterých nevzniká nárok na kompenzaci v souladu se smlouvami o veřejné službě, mohou být skutečně považovány za legitimní a jako povinnosti veřejné služby jasně definovány a státem formálně uloženy poskytovateli veřejné služby. Následně tedy v souladu s právními předpisy Společenství může portugalský stát hradit veškeré čisté náklady na veřejnou službu poskytovanou společností RTP.

| (195) | Pro účely tohoto rozhodnutí není potřeba znovu přikročit k přesnému výpočtu veškerých skutečných čistých nákladů, které společnosti RTP vznikly při plnění povinností v rámci poskytování veřejné služby. Skutečnost, že celkové finanční prostředky státu přijaté společností RTP během období 1992–1998 nepřekročily výši čistých více nákladů vzniklých společnosti při plnění uvedených funkcí spojených s poskytováním veřejné služby v daném období, je dostatečně prokázána. |
| --- | --- |

(195)

Pro účely tohoto rozhodnutí není potřeba znovu přikročit k přesnému výpočtu veškerých skutečných čistých nákladů, které společnosti RTP vznikly při plnění povinností v rámci poskytování veřejné služby. Skutečnost, že celkové finanční prostředky státu přijaté společností RTP během období 1992–1998 nepřekročily výši čistých více nákladů vzniklých společnosti při plnění uvedených funkcí spojených s poskytováním veřejné služby v daném období, je dostatečně prokázána.

| (196) | Tabulka 6 uvádí přehled nákladů na veřejnou službu poskytovanou společností RTP (investiční náklady a čisté provozní náklady) tak, jak byly vypočítány podle platných pravidel účetnictví a kompenzací přijatých na investice a provozní náklady. |
| --- | --- |

(196)

Tabulka 6 uvádí přehled nákladů na veřejnou službu poskytovanou společností RTP (investiční náklady a čisté provozní náklady) tak, jak byly vypočítány podle platných pravidel účetnictví a kompenzací přijatých na investice a provozní náklady.

| (197) | V první řadě jsou zde uvedeny investice do vybavení na činnosti v rámci veřejné služby (jak už byly uvedeny v tabulce 5) a předpokládaná výše kompenzací na financování investic (jak již bylo uvedeno v tabulce 2). Zadruhé se zde uvádějí čisté provozní náklady společnosti RTP (již uvedeny v tabulce 4) a předpokládané kompenzační platby na úhradu těchto nákladů (již uvedeny v tabulce 1). A jako poslední tabulka uvádí výhodu poskytnutou formou podpory ad hoc vyplývající z dohody se Správou sociálního zabezpečení a formou půjčky.
  Tabulka 6
  Souhrn potřeb financování a kompenzací čistých provozních nákladů veřejné služby v souladu s účetními pravidly













  (v milionech escudů) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | Celkem |
| Investiční náklady | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Navýšení kapitálu | – 0 | – 0 | – 10 000,0 | – 12 800,0 | – 10 000,0 | – 14 000,0 | – 0 | –46 800,0 |
| Rozdíl mezi investičními náklady a kompenzacemi | 2 632,6 | 2 102,0 | – 7 236,1 | – 11 807,3 | – 8 519,6 | – 9 962,6 | 6 054,2 | – 26 736,8 |
| Provozní náklady na veřejnou službu | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 | 116 456,1 |
| Kompenzační platby | – 6 200,0 | – 7 100,0 | – 7 145,0 | – 7 200,0 | – 14 500,0 | – 10 350,0 | – 14 000,0 | – 66 495,0 |
| Sociální zabezpečení | — | – 1 206,0 | — | — | — | — | — | – 1 206,0 |
| Půjčky | | | | | | | – 20 000,0 | – 20 000,0 |
| Rozdíl mezi provozními náklady a kompenzacemi | 518,2 | – 346 | 1 239,1 | 903,3 | 2 717,1 | 27 622,1 | – 3 898,7 | 28 755,1 |
| Zdroj: Finanční zpráva a zprávy o veřejné službě. |

(197)

V první řadě jsou zde uvedeny investice do vybavení na činnosti v rámci veřejné služby (jak už byly uvedeny v tabulce 5) a předpokládaná výše kompenzací na financování investic (jak již bylo uvedeno v tabulce 2). Zadruhé se zde uvádějí čisté provozní náklady společnosti RTP (již uvedeny v tabulce 4) a předpokládané kompenzační platby na úhradu těchto nákladů (již uvedeny v tabulce 1). A jako poslední tabulka uvádí výhodu poskytnutou formou podpory ad hoc vyplývající z dohody se Správou sociálního zabezpečení a formou půjčky.

Tabulka 6

Souhrn potřeb financování a kompenzací čistých provozních nákladů veřejné služby v souladu s účetními pravidly

(v milionech escudů)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Celkem

Investiční náklady

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Navýšení kapitálu

– 0

– 0

– 10 000,0

– 12 800,0

– 10 000,0

– 14 000,0

– 0

–46 800,0

Rozdíl mezi investičními náklady a kompenzacemi

2 632,6

2 102,0

– 7 236,1

– 11 807,3

– 8 519,6

– 9 962,6

6 054,2

– 26 736,8

Provozní náklady na veřejnou službu

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

116 456,1

Kompenzační platby

– 6 200,0

– 7 100,0

– 7 145,0

– 7 200,0

– 14 500,0

– 10 350,0

– 14 000,0

– 66 495,0

Sociální zabezpečení

—

– 1 206,0

—

—

—

—

—

– 1 206,0

Půjčky

– 20 000,0

– 20 000,0

Rozdíl mezi provozními náklady a kompenzacemi

518,2

– 346

1 239,1

903,3

2 717,1

27 622,1

– 3 898,7

28 755,1

Zdroj: Finanční zpráva a zprávy o veřejné službě.

| (198) | Jak již bylo zdůrazněno, systém ročních kompenzačních plateb zvolený portugalskými orgány znamenal, že skutečné náklady na výkon funkcí veřejné služby zabezpečovaných společností RTP byly podhodnoceny, přičemž tento systém vedl k nahromadění dluhů. S cílem udržet finanční rovnováhu společnosti RTP použily portugalské orgány v další fázi nástroje ad hoc na financování nákladů vzniklých při poskytování veřejné služby společností RTP. |
| --- | --- |

(198)

Jak již bylo zdůrazněno, systém ročních kompenzačních plateb zvolený portugalskými orgány znamenal, že skutečné náklady na výkon funkcí veřejné služby zabezpečovaných společností RTP byly podhodnoceny, přičemž tento systém vedl k nahromadění dluhů. S cílem udržet finanční rovnováhu společnosti RTP použily portugalské orgány v další fázi nástroje ad hoc na financování nákladů vzniklých při poskytování veřejné služby společností RTP.

| (199) | Jak je zřejmé z tabulky 6, navýšení kapitálu nadměrně kompenzovalo investice do veřejné služby ve výši 26,7368 miliard PTE, zatímco provozní náklady byly nedostatečně financovány formou kompenzačních plateb a jiných forem podpory ad hoc ve výši 28,7551 miliard PTE. I přesto, že navýšení kapitálu směřovalo především k financování investic do vybavení, bylo též použito na úhradu nahromaděných dluhů. |
| --- | --- |

(199)

Jak je zřejmé z tabulky 6, navýšení kapitálu nadměrně kompenzovalo investice do veřejné služby ve výši 26,7368 miliard PTE, zatímco provozní náklady byly nedostatečně financovány formou kompenzačních plateb a jiných forem podpory ad hoc ve výši 28,7551 miliard PTE. I přesto, že navýšení kapitálu směřovalo především k financování investic do vybavení, bylo též použito na úhradu nahromaděných dluhů.

| (200) | Jak je zřejmé z tabulky 6, celkové kompenzace byly o 2,0183 miliard nižší než čisté náklady na poskytování veřejné služby (28,7551 minus 26,7368 miliard PTE). Následně tedy Komise dospěla k závěru, že v souladu s pravidly Společenství je celkové financování státem úměrné čistým provozním nákladům na veřejnou službu poskytovanou společností RTP v období, které je předmětem vyšetřování. |
| --- | --- |

(200)

Jak je zřejmé z tabulky 6, celkové kompenzace byly o 2,0183 miliard nižší než čisté náklady na poskytování veřejné služby (28,7551 minus 26,7368 miliard PTE). Následně tedy Komise dospěla k závěru, že v souladu s pravidly Společenství je celkové financování státem úměrné čistým provozním nákladům na veřejnou službu poskytovanou společností RTP v období, které je předmětem vyšetřování.

| (201) | Komise je toho názoru, že přijaté prostředky byly pravděpodobně ještě nižší než celkové náklady vzniklé při realizaci povinností v rámci veřejné služby uložených společnosti RTP státem, vzhledem k tomu, že tabulka 6 nezahrnuje celkové náklady na veřejnou službu poskytovanou společností RTP v období 1992–1998. |
| --- | --- |

(201)

Komise je toho názoru, že přijaté prostředky byly pravděpodobně ještě nižší než celkové náklady vzniklé při realizaci povinností v rámci veřejné služby uložených společnosti RTP státem, vzhledem k tomu, že tabulka 6 nezahrnuje celkové náklady na veřejnou službu poskytovanou společností RTP v období 1992–1998.

| (202) | V souladu se sdělením o televizním vysílání musí Komise zabezpečit nejen to, aby financování státem bylo úměrné čistým nákladům na poskytování veřejné služby, ale také to, aby nedocházelo k narušení trhu, pokud jde o obchodní aktivity vyplývající z veřejné služby, při kterých není možno přesně určit náklady z hlediska příjmů a které nejsou zapotřebí pro účely plnění úlohy poskytovatele veřejné služby. K takovému narušení by došlo, pokud by společnost RTP vyvolala snížení cen reklamy na trhu, čímž by způsobila snížení příjmů svých konkurentů (88). V takovém případě by společnost RTP nemaximalizovala své obchodní příjmy a bezdůvodně by zvýšila potřebu státního financování. V souladu se sdělením o televizním vysílání by takovéto chování, pokud by se potvrdilo, nemohlo být považováno za standardní pro funkce veřejné služby uložené subjektu televizního vysílání (89). |
| --- | --- |

(202)

V souladu se sdělením o televizním vysílání musí Komise zabezpečit nejen to, aby financování státem bylo úměrné čistým nákladům na poskytování veřejné služby, ale také to, aby nedocházelo k narušení trhu, pokud jde o obchodní aktivity vyplývající z veřejné služby, při kterých není možno přesně určit náklady z hlediska příjmů a které nejsou zapotřebí pro účely plnění úlohy poskytovatele veřejné služby. K takovému narušení by došlo, pokud by společnost RTP vyvolala snížení cen reklamy na trhu, čímž by způsobila snížení příjmů svých konkurentů (88). V takovém případě by společnost RTP nemaximalizovala své obchodní příjmy a bezdůvodně by zvýšila potřebu státního financování. V souladu se sdělením o televizním vysílání by takovéto chování, pokud by se potvrdilo, nemohlo být považováno za standardní pro funkce veřejné služby uložené subjektu televizního vysílání (89).

| (203) | V rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že pokud by se potvrdilo takové chování, vzala by v úvahu tato narušení a následnou potřebu vyššího financování ze strany státu při posuzování možnosti nadměrných kompenzací. V této fázi řízení Komise uvedla, že „na základě informací, které má Komise k dispozici v daném okamžiku, není možno určit, zda se společnost RTP takto chovala“ (90). |
| --- | --- |

(203)

V rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení Komise uvedla, že pokud by se potvrdilo takové chování, vzala by v úvahu tato narušení a následnou potřebu vyššího financování ze strany státu při posuzování možnosti nadměrných kompenzací. V této fázi řízení Komise uvedla, že „na základě informací, které má Komise k dispozici v daném okamžiku, není možno určit, zda se společnost RTP takto chovala“ (90).

| (204) | V návaznosti na výzvu k předložení připomínek na začátku řízení nedostala Komise žádné informace od konkurentů společnosti RTP, které by naznačovaly nebo potvrzovaly chování společnosti RTP v rámci obchodního trhu poškozující konkurenční prostředí, což by mohlo vést k vyššímu státnímu financování, neslučitelnému se Smlouvou (91). |
| --- | --- |

(204)

V návaznosti na výzvu k předložení připomínek na začátku řízení nedostala Komise žádné informace od konkurentů společnosti RTP, které by naznačovaly nebo potvrzovaly chování společnosti RTP v rámci obchodního trhu poškozující konkurenční prostředí, což by mohlo vést k vyššímu státnímu financování, neslučitelnému se Smlouvou (91).

| (205) | V tomto kontextu zastává Komise názor, že neexistuje nic, co by takovéto chování potvrzovalo. Komise tedy konstatuje, že se nezdá, že by se společnost RTP chovala v rozporu se zásadami hospodářské soutěže, což by vedlo ke zvýšené potřebě státního financování, a že by výsledkem takového chování byly nadměrné kompenzace. |
| --- | --- |

(205)

V tomto kontextu zastává Komise názor, že neexistuje nic, co by takovéto chování potvrzovalo. Komise tedy konstatuje, že se nezdá, že by se společnost RTP chovala v rozporu se zásadami hospodářské soutěže, což by vedlo ke zvýšené potřebě státního financování, a že by výsledkem takového chování byly nadměrné kompenzace.

| (206) | Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že dohodu se Správou sociálního zabezpečení, navyšování kapitálu a „přidruženou“ půjčku je třeba považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Financování společnosti RTP formou opatření ad hoc je slučitelné se společným trhem v souladu s čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. Celkové financování je úměrné čistým nákladům odpovídajícím jasně definovaným a uloženým povinnostem veřejné služby. Státní financování tedy neovlivnilo podmínky obchodní výměny a hospodářské soutěže v rámci Společenství způsobem, který by odporoval společnému zájmu v souladu s ustanoveními čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES (92). |
| --- | --- |

(206)

Vzhledem k výše uvedenému Komise dospěla k závěru, že dohodu se Správou sociálního zabezpečení, navyšování kapitálu a „přidruženou“ půjčku je třeba považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Financování společnosti RTP formou opatření ad hoc je slučitelné se společným trhem v souladu s čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. Celkové financování je úměrné čistým nákladům odpovídajícím jasně definovaným a uloženým povinnostem veřejné služby. Státní financování tedy neovlivnilo podmínky obchodní výměny a hospodářské soutěže v rámci Společenství způsobem, který by odporoval společnému zájmu v souladu s ustanoveními čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES (92).

VI.   ZÁVĚR

| (207) | Komise je toho názoru, že Portugalsko zavedlo předmětná opatření ad hoc nezákonně a porušilo tím čl. 88 odst. 3 Smlouvy. V souladu s výše uvedenou analýzou Komise uvádí, že dohoda se Správou sociálního zabezpečení uzavřená v roce 1993, navyšování kapitálu v období 1994–1997 a půjčka z roku 1998 představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Opatření poskytnutá ze státních zdrojů ohrožují hospodářskou soutěž upřednostňováním společnosti RTP a ovlivňují obchodní výměnu. Podle výše uvedené analýzy nesplňují opatření podmínky rozsudku ve věci Altmark, protože nemohou být považována za součást systému kompenzací, jehož parametry byly předem objektivně a transparentně stanoveny. Kromě toho je zřejmé, že společnost RTP nebyla vybrána prostřednictvím veřejné soutěže, která by zaručovala nejnižší možné náklady, a nic nenasvědčuje tomu, že výše dočasných plateb byla určena analýzou nákladů, které by vznikly typickému podniku. |
| --- | --- |

(207)

Komise je toho názoru, že Portugalsko zavedlo předmětná opatření ad hoc nezákonně a porušilo tím čl. 88 odst. 3 Smlouvy. V souladu s výše uvedenou analýzou Komise uvádí, že dohoda se Správou sociálního zabezpečení uzavřená v roce 1993, navyšování kapitálu v období 1994–1997 a půjčka z roku 1998 představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Opatření poskytnutá ze státních zdrojů ohrožují hospodářskou soutěž upřednostňováním společnosti RTP a ovlivňují obchodní výměnu. Podle výše uvedené analýzy nesplňují opatření podmínky rozsudku ve věci Altmark, protože nemohou být považována za součást systému kompenzací, jehož parametry byly předem objektivně a transparentně stanoveny. Kromě toho je zřejmé, že společnost RTP nebyla vybrána prostřednictvím veřejné soutěže, která by zaručovala nejnižší možné náklady, a nic nenasvědčuje tomu, že výše dočasných plateb byla určena analýzou nákladů, které by vznikly typickému podniku.

| (208) | Výjimka uvedená v čl. 86 odst. 2 je použitelná na opatření ad hoc. Podle výše uvedené analýzy opatření kompenzovala povinnosti, které byly jasně definované a uložené společnosti RTP v rámci poskytování veřejné služby. Jak bylo uvedeno výše, jsou opatření ad hoc úměrná čistým nákladům na zabezpečování veřejné služby společností RTP. Opatření nenarušují hospodářskou soutěž způsobem, který by byl v rozporu se zájmy Společenství, protože jsou úměrná čistým nákladům na veřejnou službu poskytovanou společností RTP a tato společnost se při svých obchodních aktivitách nechovala v rozporu se zásadami hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(208)

Výjimka uvedená v čl. 86 odst. 2 je použitelná na opatření ad hoc. Podle výše uvedené analýzy opatření kompenzovala povinnosti, které byly jasně definované a uložené společnosti RTP v rámci poskytování veřejné služby. Jak bylo uvedeno výše, jsou opatření ad hoc úměrná čistým nákladům na zabezpečování veřejné služby společností RTP. Opatření nenarušují hospodářskou soutěž způsobem, který by byl v rozporu se zájmy Společenství, protože jsou úměrná čistým nákladům na veřejnou službu poskytovanou společností RTP a tato společnost se při svých obchodních aktivitách nechovala v rozporu se zásadami hospodářské soutěže.

Komise, vzhledem k výše uvedeným závěrům,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 68,006 miliard PTE, kterou Portugalsko poskytlo společnosti RTP formou dohody uzavřené se Správou sociálního zabezpečení v roce 1993, navyšováním kapitálu v období 1994–1997 a půjčkou z roku 1998, je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy, protože nevedla k žádným nadměrným kompenzacím čistých nákladů na výkon funkcí veřejné služby uložených společnosti RTP.

Článek 2

Osvobození od daní, notářských a registračních poplatků, platba za převod sítě pro šíření televizního signálu, úlevy z plateb ročního poplatku za používání sítě, protokol o podpoře kinematografie, emise dluhopisů a plán na restrukturalizaci na období 1996–2000 nepředstavují státní podporu.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Portugalsku.

V Bruselu dne 15. října 2003.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 85, 9.4.2002, s. 9.

1

(2)  Tamtéž.

2

Tamtéž

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (stávající článek 88) Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1). Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

3

(4)  V souladu s článkem 5 uvedeného zákona „plnění povinností veřejné služby svěřené společnosti RTP SA (...) uděluje této společnosti právo na kompenzační platbu, jejíž přesná výše bude odpovídat skutečným nákladům spojeným se zajišťováním veřejné služby, které budou stanoveny na základě objektivně vypočitatelných kritérií a s ohledem na princip účinné správy.“

4

(5)  Ustanovení čl. 3 odst. 2 a 3 zákona č. 84/88 ze dne 20. července 1988.

5

(6)  Nařízení vlády č. 404/90 ze dne 21. prosince 1990.

6

(7)  Nařízení vlády č. 138/91 ze dne 8. dubna 1991.

7

(8)  Pro analýzu hodnoty sítě viz rozhodnutí Komise z listopadu 1996, kterým se rozhodlo, že zmiňovaná hodnota odpovídá tržní ceně.

8

(9)  V roce 1991 převedla společnost RTP tato aktiva na společnost TDP, ve které má účast v hodnotě těchto aktiv. Později se stát stal jediným vlastníkem společnosti TDP. Nicméně se zdá, že stát nezaplatil společnosti RTP v hotovosti, a stal se tak dlužníkem tohoto podniku, dlužná částka činí 5,4 miliard PTE. Společnost RTP vykompenzovala tuto pohledávku s nerozdělenými ztrátami minulých let. Na druhou stranu se přihlédlo k tomu, že společnost RTP vlastně přišla o některá aktiva, a stát se v roce 1993 rozhodl poskytnout jí prostředky navýšením kapitálu společnosti. Tato operace byla provedena navýšením kapitálu ve výši odpovídající aktivům postoupených společností RTP.

9

(10)  Hlavními akcionáři jsou skupina Banco Espírito Santo (9,3 %), Brandes Investments Partners (5,5 %), Telefonica (4,8 %), skupina Caixa Geral de Depósitos (4,7 %) a skupina BPI (2,9 %).

10

(11)  Ustanovení čl. 13 odst. 1 písm. f) zákona č. 58/90 ze dne 7. září 1990, kterým se řídí televizní vysílání.

11

(12)  Článek 5 vyhlášky zákona č. 401/90 ze dne 20. prosince 1990 nahrazený článkem 13 vyhlášky zákona č. 40/95 ze dne 15. února 1995.

12

(13)  Ustanovení čl. 4 odst. 2 vyhlášky zákona č. 401/90.

13

(14)  Byly zaplaceny tyto částky: 3,65 miliard PTE za rok 1992; 3,68 miliard PTE za rok 1993; 3,101 miliard za rok 1994; 2,866 miliard PTE za rok 1995 a 2,876 miliard PTE za rok 1996.

14

(15)  V březnu 1996 a prosinci 1997.

15

(16)  Nařízení vlády č. 40/95 ve znění nařízení vlády č. 458/99 ze dne 5. prosince 1999.

16

(17)  Doložka 14 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložka 21 nové smlouvy o veřejné službě.

17

(18)  Zákon č. 7/98.

18

(19)  Článek 1 nařízení vlády č. 160/96.

19

(20)  V roce 1999 byla uplatněna sazba 3,54 %, v roce 2000 sazba 4,14 %, v roce 2001 sazba 5,05 %, v roce 2002 sazba 3,62 % a v roce 2003 sazba 2,95 %.

20

(21)  Článek 5 smlouvy o změněné půjčce.

21

(22)  Nařízení vlády č. 40 341 ze dne 18. října 1955, ve kterém portugalský stát podporuje „vytvoření akciové společnosti (...), se kterou uzavře smlouvu o koncesi na veřejnou službu v oblasti televizního vysílání na portugalském území“.

22

(23)  Body 11.4 a 11.5 usnesení rady ministrů č. 49/90 ze dne 31. prosince 1990 a bod 3 usnesení rady ministrů č. 6/92 ze dne 22. února 1992.

23

(24)  Zákon č. 21/92 ze dne 14. srpna 1992.

24

(25)  Příloha zákona č. 21/92 týkající se stanov RTP stanoví v čl. 3 odst. 2 a 3, že společnost může vykonávat následující činnosti: i) provádět v televizi reklamní činnost; ii) prodávat produkty, zejména programy a publikace, které souvisejí s její činností; iii) poskytovat služby v oblasti technického poradenství a odborného vzdělávání a spolupráce s jinými vnitrostátními či zahraničními subjekty; iv) prodej a pronájem televizního vybavení, filmů, magnetických pásek, videokazet a podobných produktů; v) účastnit se doplňujících seskupení podniků a evropských seskupení s hospodářskými zájmy, jakož i mít účast v základním jmění jiných společností jakékoliv formy, která je uvedená v obchodní legislativě.

25

(26)  Krátko, středně a dlouhodobé dluhy vůči úvěrovým institucím a dluhopisy.

26

Zdroj: Finanční výkazy RTP.

Zdroj:

(27)  Zákon č. 58/90 ze dne 7. září 1990, který upravuje výkon televizní činnosti.

27

(28)  Dne 17. března 1993 byla podepsána smlouva o veřejné službě (předešlá smlouva o veřejné službě) mezi portugalským státem a RTP. Dne 31. prosince 1996 byla tato smlouva nahrazena novou smlouvou o veřejné službě.

28

(29)  Společnost RTP musí a) respektovat principy svobody, nezávislosti, nediskriminace a nekoncentrovanosti; b) zaručit svou nezávislost na veřejné moci; c) sestavit programovou strukturu na základě požadavků kvality a v závislosti na rozdílných zájmech publika.

29

(30)  Společnost RTP musí a), c) přispívat k všeobecnému vysvětlování, informování a vzdělávání veřejnosti; b) zabezpečovat zpravodajství; d až h) poskytovat vysílací čas na vysílání zpráv, oznámení a tiskových zpráv náboženským vyznáním, politickým stranám, odborovým organizacím, státní správě a vládě; i) vysílat na dvou programech celonárodního pokrytí, z nichž alespoň jeden zahrnuje autonomní regiony Azory a Madeiru; j), m) vysílat programy výchovného, sportovního a kulturního charakteru a vzdělávací programy; l) podporovat a propagovat filmovou tvorbu; n) udržovat audiovizuální archív; o) zabezpečovat potřebné prostředky pro výměnu programů a informací s autonomními regiony Azory a Madeira; p) vyrábět a vysílat programy pro portugalské komunity v zahraničí; q) spolupracovat se zeměmi, kde je portugalština úředním jazykem; r) zabezpečovat přímé reportáže z hlavních zahraničních událostí; s) udržovat kontakt s podniky, které v prostoru Evropských společenství poskytují veřejnou službu v oblasti televizního vysílání; t) zabezpečovat soulad výkonu televizní činnosti se směrnicemi definovanými příslušnými mezinárodními organizacemi.

30

(31)  Doložka 4 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložky 4 a 5 nové smlouvy o veřejné službě.

31

(32)  Doložky 5, 8 a 10 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložky 6 až 13 nové smlouvy o veřejné službě.

32

(33)  Článek 1 předešlé smlouvy o veřejné službě uvádí, že cílem smlouvy bylo určit podmínky, za kterých by společnost RTP poskytovala veřejnou službu v oblasti televizního vysílání. Článek 1 nové smlouvy stanoví, že společnost RTP je jediným poskytovatelem veřejné služby v oblasti televizního vysílání ve smyslu článku 5 zákona č. 58/90 a článku 4 zákona č. 21/92.

33

(34)  Doložka 9 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložka 23 nové smlouvy o veřejné službě.

34

(35)  Doložky 15, 16, 18 a 19 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložky 18 a 25 nové smlouvy o veřejné službě.

35

(36)  Doložka 19 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložka 25 nové smlouvy o veřejné službě a čl. 47 odst. 2 zákona č. 31-A/98.

36

(37)  Doložka 13 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložka 20 nové smlouvy o veřejné službě.

37

(38)  Doložka 14 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložka 21 nové smlouvy o veřejné službě.

38

(39)  Doložka 12 předešlé smlouvy o veřejné službě přesně stanoví náklady, které je možné uhradit a jakou metodou je možné je vypočítat: diferenciál pokrytí (rozdíl mezi náklady společnosti RTP 1 a výdaji největšího soukromého televizního provozovatele), provozní deficit autonomních regionů, provozní deficit audiovizuálního archívu, provozní náklady společnosti RTP-Internacional, náklady na fungování struktury v souvislosti se spoluprací s africkými zeměmi, které mají portugalštinu jako úřední jazyk (PALOP), náklady na poskytnutí vysílacího času určitým subjektům, náklady na delegace a dopisovatele a náklady na Nadaci divadla São Carlos. Doložka 15 nové smlouvy o veřejné službě podrobně uvádí náklady ke kompenzaci a metodu pro jejich výpočet. Položky, které je možné pokrýt, jsou tyto: provozní náklady společností RTP 1 a RTP 2; povinnost poskytovat určité služby, na které se vztahuje doložka 7 písm. a) až l) a diferenciál pokrytí.

39

(40)  Informace, které poskytly portugalské orgány dopisem ze dne 31. března 1999.

40

(41)  Doložka 14 odst. 2 nové smlouvy o veřejné službě.

41

(42)  Kromě nákladů spojených s diferenciálem pokrytí.

42

(43)  Doložka 19 odst. 1 a 3 nové smlouvy o veřejné službě. Nová smlouva o veřejné službě stanoví, že náklady na provoz společnosti RTP 2 by mohly být kompenzovány zpětně od 1. ledna 1996.

43

(44)  Ačkoliv Sport TV není součástí veřejné služby s nárokem na kompenzaci, společnost RTP odpočítala zisk Sport TV od nákladů na veřejnou službu. Základem pro tento postup je čl. 47 odst. 3 zákona č. 32-A/98 ze dne 14. července 1998, který stanoví, že zisk společnosti RTP z provozování nebo účasti na jiných kanálech se použije pouze na financování zabezpečování veřejné služby.

44

Zdroj: Informace portugalských orgánů a zprávy o poskytování veřejné služby.

Zdroj:

(45)  Rozsudek Soudu první instance ze dne 10. května 2000 ve věci T-46/97, SIC vs. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-2125.

45

(46)  NN 141/95, Financování portugalské televize a rozhlasu (Úř. věst. C 67, 4.3.1997, s. 10).

46

(47)  Nařízení vlády č. 91/A/77 zrušilo stanovy RTP z roku 1976 a stanovilo, že společnost RTP bude řízená administrativním výborem.

47

(48)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 22. listopadu 2001 ve věci C-53/00, Ferring SA vs. Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS), Sb. rozh. 2001, s. I-9067.

48

(49)  Doložky 3 a 4 smlouvy o veřejné službě ze dne 31. prosince 1996.

49

(50)  V souladu s doložkou 14 smlouvy o veřejné službě z roku 1993 a doložkou 21 odst. 3 smlouvy o veřejné službě z roku 1996, „účast na zmíněných investicích se pokryje přednostně ze strany prvního poskytovatele jako akcionáře ve formě navýšení kapitálu.“

50

(51)  Bod 10 sdělení Komise o uplatňování pravidel o státní podpoře vůči opatřením souvisejícím s přímým financováním společností (Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3).

51

(52)  Viz také definice veřejného podniku v čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice Komise 2000/52/ES ze dne 26. července 2000, která se týká zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 75).

52

(53)  Viz rozsudek Soudu první instance ze dne 12. prosince 1996 ve věci T-358/94, Compagnie Nationale Air France vs. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. 1996, s. II-2109.

53

(54)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 1999 ve věci C-342/96, Španělské království vs. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. 1999, s. I-2459, bod 46.

54

(55)  Tamtéž, bod 48.

55

Tamtéž

(56)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002 ve věci C-482/99, Francouzská republika vs. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. 2002, s. I-4397.

56

(57)  Komise si vyžádala především informace ohledně ukazatelů určených Soudním dvorem ve věci C-482/99 dopisem ze dne 16. června 2003.

57

(58)  Viz věc 70/85 — rozsudek Soudního dvora ze dne 2. února 1988 ve společných věcech 67, 68 a 70/85, Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV a další vs. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. 1988, s. 219, bod 37.

58

(59)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. února 1993 ve společných věcech C-159/91 a C-160/91, Christian Poucet vs. Assurances générales de France et Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Rousillon, Sb. rozh. 1993, s. I-637.

59

(60)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. června 1999 ve věci C-295/97, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA vs. International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH et Ministero della Difesa, Sb. rozh. 1999, s, I-3735, bod 35.

60

(61)  Článek 1 nařízení vlády č. 160/96.

61

(62)  Viz bod 1.2 sdělení Komise, které se týká uplatňování článků 87 a 88 Smlouvy o ES ohledně státní podpory ve formě záruk (Úř. věst. C 71, 11.3.2000, s. 14).

62

(63)  Jak je uvedeno v čl. 4 odst. 3 písm. l) zákona č. 21/92, doložce 5 odst. 1 písm. j) Smlouvy o veřejné službě z roku 1993 a v doložce 7 odst. 1 písm. m) Smlouvy o veřejné službě z roku 1996.

63

(64)  Článek 5 zákona č. 21/92.

64

(65)  Oficiální dopis portugalských orgánů ze dne 14. prosince 1995.

65

(66)  Nařízení vlády č. 91/A/77 stanovilo, že společnost RTP by vzhledem ke své krizové situaci měla být spravována administrativní komisí.

66

(67)  Věc C-342/96.

67

(68)  NN 141/95, Financování portugalské televize a rozhlasu (Úř. věst. C 67, 4.3.1997, s. 10).

68

(69)  Věc T-46/97, bod 50.

69

(70)  Sdělení Komise členským státům o uplatňování článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS týkající se veřejných podniků výrobního sektoru (Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3).

70

(71)  Referenční míra je založená na mezibankovní míře pro swapové operace na 5 let, zvýšená o prémii (Úř. věst. C 273, 9.9.1997, s. 3). Referenční míry v Portugalsku od 1. ledna 1997 se nacházejí na: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html.

71

(72)  Viz rozsudek Soudu první instance ze dne 8. října 2002 ve společných věcech T-185/00, T-216/00, T-299/00 a T-300/00, Métropole Télévision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) a SIC — Sociedade Independente de Comunicação, SA (T-300/00) vs. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. 2002, s. II-3805.

72

(73)  V souladu s rozhodnutími Soudního dvora, pokud podpora upevňuje pozici jednoho podniku oproti ostatním konkurentům v obchodní výměně v rámci Společenství, měla by být tato výměna považována za ovlivněnou touto podporou. Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. září 1980 ve věci 730/79, Philip Morris Holland BV vs. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. 1980, s. 2671, bod 11; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1991 ve věci C-303/88, Italská republika vs. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. 1991, s. I-1433, bod 17; rozsudek Soudního dvora ze dne 19. září 2000 ve věci C-156/98, Spolková republika Německo vs. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. 2000, s. I-6857, bod 33.

73

(74)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. července 2003 ve věci C-280/00, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (dosud nezveřejněno).

74

(75)  Tamtéž, body 101 až 109. V těchto bodech Soudní dvůr zkoumal otázku zjišťování, zda určité platby dopravním společnostem ze strany státu, které byly klasifikovány jako státní podpora, mohly být považovány za slučitelné se společným trhem, ve smyslu článku 77 Smlouvy, z titulu plateb na zabezpečování povinností v rámci veřejné služby. Soudní dvůr tuto možnost nevyloučil, protože byly respektovány další podmínky stanovené odvozeným právem týkajícím se odvětví dopravy. Toto zdůvodnění je třeba použít mutatis mutandis na podniky, kterým bylo uloženo poskytování SGEI mimo odvětví dopravy a ve spojení s ustanoveními čl. 86 bodu 2.

75

Tamtéž

mutatis mutandis

(76)  Úř. věst. C 320, 15.11.2001, s. 5.

76

(77)  Viz bod 29 sdělení o televizním vysílání.

77

(78)  Protokol uvádí, že televizní vysílání v rámci veřejné služby je přímo spojené s potřebami demokratické, společenské a kulturní povahy každé společnosti, jakož i s potřebou zachovat pluralitu komunikačních prostředků. Konkrétněji, členské státy mají „právo (...) zabezpečit financování veřejné služby televizního vysílání tak, aby toto financování bylo poskytnuto subjektem televizního vysílání na účely plnění úlohy poskytovatele veřejné služby, tak jak byla uložena, definována a organizována každým z členských států a tak, aby toto financování neovlivňovalo podmínky obchodní výměny, hospodářské soutěže v rámci Společenství způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem, a berouc v úvahu plnění úlohy této veřejné služby.“

78

(79)  Viz bod 33 sdělení.

79

(80)  Tamtéž.

80

Tamtéž

(81)  Tamtéž.

81

Tamtéž

(82)  Směrnice Rady č. 89/552/EHS ze dne 3. října 1989 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání (Úř. věst. L 298, 17.10.1989, s. 23). V souladu s článkem 5 uvedené směrnice „Členské státy zajistí vždy, kdy je to možné, a vhodnými prostředky, aby subjekty televizního vysílání vyhradily nejméně 10 % svého vysílacího času (...), nebo alternativně (...) nejméně 10 % svého programového rozpočtu pro evropská díla vytvořená výrobci nezávislými na subjektech televizního vysílání.“

82

Kromě toho v souladu se 45. bodem odůvodnění směrnice Evropského Parlamentu a Rady 97/36/ES ze dne 30. června 1997, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání (Úř. věst. L 202, 30.7.1997, s. 60), „vzhledem k tomu, že podpory evropské audiovizuální produkce lze v členských státech dosáhnout v rámci organizace jejich televizních služeb rovněž tím, že pro některé subjekty televizního vysílání bude vymezen úkol ve veřejném zájmu, zejména povinnost významně přispívat na evropskou produkci.“

(83)  Doložka 13 předešlé smlouvy o veřejné službě a doložka 7 odst. 1 písm. a) nové smlouvy o veřejné službě.

83

(84)  Oficiální dopis portugalských orgánů ze dne 30. června 1999.

84

(85)  Sdělení o televizním vysílání, bod 40.

85

(86)  Sdělení o televizním vysílání, body 57 a 58.

86

(87)  Náklady na provoz prvního a druhého kanálu v souladu s předcházející smlouvou o veřejné službě odpovídají nákladům na financování a odpovídají nákladům, kdy za stejných okolností byly založeny jiní provozovatelé.

87

(88)  Sdělení o televizním vysílání, bod 58.

88

(89)  Tamtéž.

89

Tamtéž

(90)  Bod 91 rozhodnutí o zahájení řízení.

90

(91)  Je třeba zdůraznit, že v roce 1993 společnost SIC, která přišla s obviněními, tvrdila, že došlo k porušení čl. 86 odst. 1 Smlouvy o ES (původní článek 90) ve vztahu k právní struktuře vytvořené portugalským státem na trhu s reklamou a ke strategii akvizice programů společnosti RTP (viz také rozhodnutí Komise 89/536/EHS (Úř. věst. L 284, 3.10.1989, s. 36). Následně Komise posoudila tato tvrzení podle čl. 86 odst. 1.

91

(92)  Sdělení o televizním vysílání, bod 58.

92

---

| 6.6.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/26

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. září 2004

o státní podpoře, kterou Spojené království zamýšlí poskytnout společnosti British Energy plc

(oznámeno pod číslem K(2004) 3474)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/407/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po výzvě zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dne 9. září 2002 uvedla vláda Spojeného království („UK“) v platnost soubor podpor na záchranu britské elektrárenské společnosti British Energy plc („BE“). Komise přijala dne 27. listopadu 2002 rozhodnutí, že k tomuto případu nebude mít námitky (2). Na základě tohoto rozhodnutí měly orgány UK do 9. března 2003 předložit plán restrukturalizace nebo likvidace BE, nebo doložit, že podpora byla splacena. |
| --- | --- |

(1)

Dne 9. září 2002 uvedla vláda Spojeného království („UK“) v platnost soubor podpor na záchranu britské elektrárenské společnosti British Energy plc („BE“). Komise přijala dne 27. listopadu 2002 rozhodnutí, že k tomuto případu nebude mít námitky (2). Na základě tohoto rozhodnutí měly orgány UK do 9. března 2003 předložit plán restrukturalizace nebo likvidace BE, nebo doložit, že podpora byla splacena.

| (2) | Dne 7. března 2003 oznámily orgány UK Komisi plán restrukturalizace. Oznámení vlády UK bylo registrováno jako státní podpora pod číslem případu NN 45/03, protože některá opatření na restrukturalizaci, která zřejmě obsahují státní podporu, již vstoupila v platnost. Další informace byly předloženy dne 13. března 2003. Dne 28. března 2003 se uskutečnilo setkání zástupců Komise a orgánů UK. Dne 21. dubna 2003 odeslala Komise orgánům UK žádost o informace, na kterou orgány UK odpověděly dne 2. května 2003. |
| --- | --- |

(2)

Dne 7. března 2003 oznámily orgány UK Komisi plán restrukturalizace. Oznámení vlády UK bylo registrováno jako státní podpora pod číslem případu NN 45/03, protože některá opatření na restrukturalizaci, která zřejmě obsahují státní podporu, již vstoupila v platnost. Další informace byly předloženy dne 13. března 2003. Dne 28. března 2003 se uskutečnilo setkání zástupců Komise a orgánů UK. Dne 21. dubna 2003 odeslala Komise orgánům UK žádost o informace, na kterou orgány UK odpověděly dne 2. května 2003.

| (3) | Komise informovala dopisem ze dne 23. července 2003 Spojené království, že se s ohledem na poskytnutou podporu rozhodla zahájit postup stanovený v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

Komise informovala dopisem ze dne 23. července 2003 Spojené království, že se s ohledem na poskytnutou podporu rozhodla zahájit postup stanovený v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky.

| (5) | Orgány UK předaly Komisi své připomínky k zahájení postupu dopisem ze dne 22. srpna 2003, který Komise zaregistrovala ve stejný den. |
| --- | --- |

(5)

Orgány UK předaly Komisi své připomínky k zahájení postupu dopisem ze dne 22. srpna 2003, který Komise zaregistrovala ve stejný den.

| (6) | Komise obdržela připomínky od zúčastněných stran. Předala je Spojenému království, které dostalo příležitost reagovat; jeho připomínky byly přijaty dopisem ze dne 29. října 2003, zaregistrovaným Komisí dne 30. října 2003. |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela připomínky od zúčastněných stran. Předala je Spojenému království, které dostalo příležitost reagovat; jeho připomínky byly přijaty dopisem ze dne 29. října 2003, zaregistrovaným Komisí dne 30. října 2003.

| (7) | Komise se setkala s orgány Spojeného království dne 7. října 2003. Po tomto setkání předalo Spojené království informace dopisem ze dne 5. listopadu 2003, který byl zaregistrován dne 10. listopadu 2003. Další setkání se uskutečnilo dne 28. listopadu 2003. Komise dne 5. prosince 2003 odeslala Spojenému království požadavek na poskytnutí informací, na který Spojené království odpovědělo dne 22. prosince 2003. Další setkání se uskutečnilo dne 2. února 2004. Spojené království předalo informace dne 4. února 2004. Dne 10. března 2004 byly Spojeným královstvím předány nové informace. Dne 22. března 2004 se uskutečnilo setkání. Komise odeslala nový požadavek dne 19. dubna 2004, na který Spojené království odpovědělo dne 11. května 2004. Dne 7. června 2004 se uskutečnilo setkání. Dne 1. července 2004 byly předány nové informace a dne 29. července 2004 se uskutečnilo setkání. Další informace poskytlo Spojené království dne 23. srpna 2004. |
| --- | --- |

(7)

Komise se setkala s orgány Spojeného království dne 7. října 2003. Po tomto setkání předalo Spojené království informace dopisem ze dne 5. listopadu 2003, který byl zaregistrován dne 10. listopadu 2003. Další setkání se uskutečnilo dne 28. listopadu 2003. Komise dne 5. prosince 2003 odeslala Spojenému království požadavek na poskytnutí informací, na který Spojené království odpovědělo dne 22. prosince 2003. Další setkání se uskutečnilo dne 2. února 2004. Spojené království předalo informace dne 4. února 2004. Dne 10. března 2004 byly Spojeným královstvím předány nové informace. Dne 22. března 2004 se uskutečnilo setkání. Komise odeslala nový požadavek dne 19. dubna 2004, na který Spojené království odpovědělo dne 11. května 2004. Dne 7. června 2004 se uskutečnilo setkání. Dne 1. července 2004 byly předány nové informace a dne 29. července 2004 se uskutečnilo setkání. Další informace poskytlo Spojené království dne 23. srpna 2004.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

1.   Příjemce podpory

a)   Skupina British Energy plc

| (8) | BE je společnost vyrábějící elektrickou energii. V roce 1996 byla privatizována orgány UK. S výjimkou tří speciálních podílů držených orgány UK (jeden v BE a po jednom v každé ze dvou jejích hlavních dceřinných společností v UK) je nyní BE ve vlastnictví výlučně soukromých investorů. |
| --- | --- |

(8)

BE je společnost vyrábějící elektrickou energii. V roce 1996 byla privatizována orgány UK. S výjimkou tří speciálních podílů držených orgány UK (jeden v BE a po jednom v každé ze dvou jejích hlavních dceřinných společností v UK) je nyní BE ve vlastnictví výlučně soukromých investorů.

| (9) | V době privatizace byla hlavní součástí podnikání BE výroba elektrické energie v šesti jaderných elektrárnách v Anglii a ve dvou jaderných elektrárnách ve Skotsku. BE tyto elektrárny stále provozuje, jejich celková registrovaná kapacita je 9 820 MW, z toho 7 281 MW je v Anglii a Walesu a 2 539 MW je ve Skotsku. BE je jedinou společností ze soukromého sektoru v UK, která vlastní jaderné elektrárny. Společnost dodává elektrickou energii na velkoobchodní trh a některým velkým průmyslovým a komerčním zákazníkům, avšak jinak než v maloobchodním prodeji. |
| --- | --- |

(9)

V době privatizace byla hlavní součástí podnikání BE výroba elektrické energie v šesti jaderných elektrárnách v Anglii a ve dvou jaderných elektrárnách ve Skotsku. BE tyto elektrárny stále provozuje, jejich celková registrovaná kapacita je 9 820 MW, z toho 7 281 MW je v Anglii a Walesu a 2 539 MW je ve Skotsku. BE je jedinou společností ze soukromého sektoru v UK, která vlastní jaderné elektrárny. Společnost dodává elektrickou energii na velkoobchodní trh a některým velkým průmyslovým a komerčním zákazníkům, avšak jinak než v maloobchodním prodeji.

| (10) | Po privatizaci vstoupila BE jako akcionář s podílem 50:50 na trh USA (pod názvem Amergen) s cílem nakoupit a provozovat jaderné elektrárny v USA a získala 82,4 % podílu v pronájmu společnosti Bruce Power LP v Ontariu, Kanadě. Ve Spojeném království získala BE v roce 1999 zakázku na maloobchodní dodávku elektrické energie pro společnost South Wales Electricity (následně prodána v roce 2000) a v roce 2000 koupila uhelnou elektrárnu Eggborough s výkonem 1 970 MW za účelem získání větší flexibility a jako bezpečnostní opatření pro případ výpadku jejích jaderných elektráren. |
| --- | --- |

(10)

Po privatizaci vstoupila BE jako akcionář s podílem 50:50 na trh USA (pod názvem Amergen) s cílem nakoupit a provozovat jaderné elektrárny v USA a získala 82,4 % podílu v pronájmu společnosti Bruce Power LP v Ontariu, Kanadě. Ve Spojeném království získala BE v roce 1999 zakázku na maloobchodní dodávku elektrické energie pro společnost South Wales Electricity (následně prodána v roce 2000) a v roce 2000 koupila uhelnou elektrárnu Eggborough s výkonem 1 970 MW za účelem získání větší flexibility a jako bezpečnostní opatření pro případ výpadku jejích jaderných elektráren.

| (11) | Z osmi jaderných elektráren v UK vlastněných společností BE je sedm vybaveno technologií „pokročilý plynem chlazený reaktor“ („advanced gas-cooled reactors“ – „AGR“), což je provedení a technologie používané unikátně v UK. Osmá elektrárna, Sizewell B, je vybavena tlakovodním reaktorem („pressurised water reactor“ – „PWR“), což je provedení a technologie běžně používané i v zahraničí. |
| --- | --- |

(11)

Z osmi jaderných elektráren v UK vlastněných společností BE je sedm vybaveno technologií „pokročilý plynem chlazený reaktor“ („advanced gas-cooled reactors“ – „AGR“), což je provedení a technologie používané unikátně v UK. Osmá elektrárna, Sizewell B, je vybavena tlakovodním reaktorem („pressurised water reactor“ – „PWR“), což je provedení a technologie běžně používané i v zahraničí.

| (12) | Hlavní dceřinné společnosti BE v UK jsou:






  — | British Energy Generation Ltd („BEG“), která vlastní a provozuje šest jaderných elektráren v Anglii a vlastní licenci na dodávku elektrické energie pro přímé obchodování, |
| --- | --- | --- |

(12)

Hlavní dceřinné společnosti BE v UK jsou:

—

British Energy Generation Ltd („BEG“), která vlastní a provozuje šest jaderných elektráren v Anglii a vlastní licenci na dodávku elektrické energie pro přímé obchodování,

| — | British Energy Generation (UK) Ltd („BEGUK“), která vlastní a provozuje dvě jaderné elektrárny ve Skotsku, |
| --- | --- |

—

British Energy Generation (UK) Ltd („BEGUK“), která vlastní a provozuje dvě jaderné elektrárny ve Skotsku,

| — | Eggborough Power (Holdings) Ltd („EPL“), která vlastní a provozuje uhelnou elektrárnu Eggborough v Anglii,
  a |
| --- | --- |

—

Eggborough Power (Holdings) Ltd („EPL“), která vlastní a provozuje uhelnou elektrárnu Eggborough v Anglii,

a

| — | British Energy Power & Energy Trading Ltd („BEPET“), která prodává všechny výstupy společnosti BE (všechny, které nesouvisí s přímou dodávkou) a spravuje tržní rizika. |
| --- | --- |

—

British Energy Power & Energy Trading Ltd („BEPET“), která prodává všechny výstupy společnosti BE (všechny, které nesouvisí s přímou dodávkou) a spravuje tržní rizika.

b)   Nedávný vývoj

| (13) | Následkem výrazného poklesu cen elektrické energie na trhu, na kterém BE působí, spolu s nedostatkem finančního zajištění společnosti BE a s neplánovaným výpadkem elektráren v roce 2002 značně poklesly příjmy vytvořené elektrárnami společnosti BE. Vysoký podíl nevyhnutelných nákladů (4) ve struktuře BE a v jejích jaderných elektrárnách také poskytnul malou možnost reagovat na nižší ceny snížením nákladů. |
| --- | --- |

(13)

Následkem výrazného poklesu cen elektrické energie na trhu, na kterém BE působí, spolu s nedostatkem finančního zajištění společnosti BE a s neplánovaným výpadkem elektráren v roce 2002 značně poklesly příjmy vytvořené elektrárnami společnosti BE. Vysoký podíl nevyhnutelných nákladů (4) ve struktuře BE a v jejích jaderných elektrárnách také poskytnul malou možnost reagovat na nižší ceny snížením nákladů.

| (14) | Pokles ceny o 8,56 GBP/MWh, který nastal během dvou let před rokem 2002 se při roční produkci 75 TWh (výkon generovaný společností BE za finanční rok) rovná ročnímu snížení příjmů o 642 milionů GBP. Na příjmy BE neměly zmírňující efekt ani smlouvy o prodeji elektrické energie, ani její přímý prodej. |
| --- | --- |

(14)

Pokles ceny o 8,56 GBP/MWh, který nastal během dvou let před rokem 2002 se při roční produkci 75 TWh (výkon generovaný společností BE za finanční rok) rovná ročnímu snížení příjmů o 642 milionů GBP. Na příjmy BE neměly zmírňující efekt ani smlouvy o prodeji elektrické energie, ani její přímý prodej.

| (15) | Z důvodu těchto faktorů se v létě roku 2002 výrazně zhoršila likvidita společnosti BE, pokladní hotovost se snížila z 231 milionů GBP na začátku dubna roku 2002 na pouhých 78 milionů GBP na konci srpna roku 2002, přičemž pokles se urychloval od konce června roku 2002. Kromě významného snížení pokladní hotovosti předpokládala BE významné výdaje v období od září roku 2002 do března roku 2003. Tyto výdaje zahrnovaly platby společnosti British Nuclear Fuel Limited („BNFL“) v rámci smluv o likvidaci vyhořelého paliva, významné investiční náklady v elektrárně Bruce Power, kterou společnost BE vlastní v Kanadě a splátka první tranže jejích dluhopisů, které jsou splatné dne 25. března 2003. |
| --- | --- |

(15)

Z důvodu těchto faktorů se v létě roku 2002 výrazně zhoršila likvidita společnosti BE, pokladní hotovost se snížila z 231 milionů GBP na začátku dubna roku 2002 na pouhých 78 milionů GBP na konci srpna roku 2002, přičemž pokles se urychloval od konce června roku 2002. Kromě významného snížení pokladní hotovosti předpokládala BE významné výdaje v období od září roku 2002 do března roku 2003. Tyto výdaje zahrnovaly platby společnosti British Nuclear Fuel Limited („BNFL“) v rámci smluv o likvidaci vyhořelého paliva, významné investiční náklady v elektrárně Bruce Power, kterou společnost BE vlastní v Kanadě a splátka první tranže jejích dluhopisů, které jsou splatné dne 25. března 2003.

| (16) | Dne 5. září 2002, s ohledem na neúspěch nabídky dluhopisů, učiněné v létě, a v obavách o své schopnosti přístupu k nečerpaným bankovním prostředkům, obdrželo představenstvo společnosti BE právní radu, ve které je řečeno, že společnost nebude schopna získat úvěrové prostředky. Protože členové představenstva opravdu nebyli schopni konstatovat, že společnost je schopna tyto úvěrové prostředky splatit, jejich čerpání by se rovnalo obchodování bez rozumných vyhlídek na zabránění konkurzu z důvodu nesolventnosti. To vedlo společnost BE k tomu, že hledala finanční podporu u orgánů UK za účelem zabránit opatřením, která by na společnost byla uvalena z důvodu její nesolventnosti. Tato finanční podpora byla rozhodnutím Komise ze dne 27. listopadu 2002 schválena jako podpora na záchranu. |
| --- | --- |

(16)

Dne 5. září 2002, s ohledem na neúspěch nabídky dluhopisů, učiněné v létě, a v obavách o své schopnosti přístupu k nečerpaným bankovním prostředkům, obdrželo představenstvo společnosti BE právní radu, ve které je řečeno, že společnost nebude schopna získat úvěrové prostředky. Protože členové představenstva opravdu nebyli schopni konstatovat, že společnost je schopna tyto úvěrové prostředky splatit, jejich čerpání by se rovnalo obchodování bez rozumných vyhlídek na zabránění konkurzu z důvodu nesolventnosti. To vedlo společnost BE k tomu, že hledala finanční podporu u orgánů UK za účelem zabránit opatřením, která by na společnost byla uvalena z důvodu její nesolventnosti. Tato finanční podpora byla rozhodnutím Komise ze dne 27. listopadu 2002 schválena jako podpora na záchranu.

| (17) | Toto rozhodnutí se odvolávalo na závazek vlády UK oznámit Komisi, nejpozději do 6 měsíců od schválení podpory na záchranu, plán likvidace nebo plán restrukturalizace nebo podat důkaz, že prostředky byly splaceny v plné výši a/nebo že byla zrušena záruka. Dne 7. března 2003 oznámila vláda UK Komisi plán restrukturalizace společnosti BE. |
| --- | --- |

(17)

Toto rozhodnutí se odvolávalo na závazek vlády UK oznámit Komisi, nejpozději do 6 měsíců od schválení podpory na záchranu, plán likvidace nebo plán restrukturalizace nebo podat důkaz, že prostředky byly splaceny v plné výši a/nebo že byla zrušena záruka. Dne 7. března 2003 oznámila vláda UK Komisi plán restrukturalizace společnosti BE.

2.   Plán restrukturalizace

a)   Původ obtíží společnosti BE

| (18) | Vláda UK identifikovala původ obtíží společnosti BE následovně: |
| --- | --- |

(18)

Vláda UK identifikovala původ obtíží společnosti BE následovně:

| (19) | Na rozdíl od jiných velkých soukromých elektrárenských společností neobchoduje BE s maloobchodními zákazníky. Takové obchodování by poskytlo přirozené finanční zajištění rizika velkoobchodních cen za elektrickou energii. Společnost BE namísto toho prodává svou elektrickou energii primárně na velkoobchodním trhu a malý podíl prodává velkým průmyslovým a komerčním spotřebitelům. |
| --- | --- |

(19)

Na rozdíl od jiných velkých soukromých elektrárenských společností neobchoduje BE s maloobchodními zákazníky. Takové obchodování by poskytlo přirozené finanční zajištění rizika velkoobchodních cen za elektrickou energii. Společnost BE namísto toho prodává svou elektrickou energii primárně na velkoobchodním trhu a malý podíl prodává velkým průmyslovým a komerčním spotřebitelům.

| (20) | Pozice společnosti BE na trhu pro maloobchodní dodávky velkým průmyslovým a komerčním spotřebitelům neposkytuje finanční zajištění proti poklesu velkoobchodních cen. Tento trh je plně otevřen pro hospodářskou soutěž od roku 1994. Je konkurenceschopný se spotřebiteli citlivými na ceny. Ceny na tomto trhu také poklesly a jsou z velké části předávány přímo zákazníkům. Proto tedy nedošlo k takovému růstu v maloobchodním rozsahu, který by kompenzoval účinek poklesu velkoobchodních cen. |
| --- | --- |

(20)

Pozice společnosti BE na trhu pro maloobchodní dodávky velkým průmyslovým a komerčním spotřebitelům neposkytuje finanční zajištění proti poklesu velkoobchodních cen. Tento trh je plně otevřen pro hospodářskou soutěž od roku 1994. Je konkurenceschopný se spotřebiteli citlivými na ceny. Ceny na tomto trhu také poklesly a jsou z velké části předávány přímo zákazníkům. Proto tedy nedošlo k takovému růstu v maloobchodním rozsahu, který by kompenzoval účinek poklesu velkoobchodních cen.

| (21) | Struktura nákladů jaderných elektráren je charakterizována velmi vysokým podílem nevyhnutelných nákladů a nízkým podílem nákladů, kterým se lze vyhnout (5). |
| --- | --- |

(21)

Struktura nákladů jaderných elektráren je charakterizována velmi vysokým podílem nevyhnutelných nákladů a nízkým podílem nákladů, kterým se lze vyhnout (5).

| (22) | Některé z nevyhnutelných nákladů společnosti BE jsou náklady specifické pro jaderné elektrárny. Za prvé, závazky spojené s ukončením jaderného provozu jsou nezávislé na výkonech, s výjimkou jejich časového rozvržení, které závisí na časovém rozvržení uzavření elektrárny. Za druhé, náklady na likvidaci vyhořelého paliva – což jsou náklady na regeneraci, skladování a konečné uložení vyhořelého paliva – jsou také nevyhnutelné náklady pro palivo, které již bylo vloženo do reaktoru. |
| --- | --- |

(22)

Některé z nevyhnutelných nákladů společnosti BE jsou náklady specifické pro jaderné elektrárny. Za prvé, závazky spojené s ukončením jaderného provozu jsou nezávislé na výkonech, s výjimkou jejich časového rozvržení, které závisí na časovém rozvržení uzavření elektrárny. Za druhé, náklady na likvidaci vyhořelého paliva – což jsou náklady na regeneraci, skladování a konečné uložení vyhořelého paliva – jsou také nevyhnutelné náklady pro palivo, které již bylo vloženo do reaktoru.

| (23) | Na druhé straně jsou nevyhnutelné náklady jaderných elektráren nižší než stejné náklady ostatních elektráren v systému, včetně elektráren pro dodávku energie pro pokrytí základního výkonu. |
| --- | --- |

(23)

Na druhé straně jsou nevyhnutelné náklady jaderných elektráren nižší než stejné náklady ostatních elektráren v systému, včetně elektráren pro dodávku energie pro pokrytí základního výkonu.

| (24) | Pokles tržních cen vedl k velkému snížení rozpětí zisku BE, který byl nad rámec jejích nevyhnutelných nákladů. Následkem toho se výrazně snížily dostupné fondy pro pokrytí nevyhnutelných nákladů a jaderných závazků vyplývajících z předcházející činnosti. To vedlo k obtížnému plnění plateb věřitelům, což vyvolalo požadavky na restrukturalizaci podniku. |
| --- | --- |

(24)

Pokles tržních cen vedl k velkému snížení rozpětí zisku BE, který byl nad rámec jejích nevyhnutelných nákladů. Následkem toho se výrazně snížily dostupné fondy pro pokrytí nevyhnutelných nákladů a jaderných závazků vyplývajících z předcházející činnosti. To vedlo k obtížnému plnění plateb věřitelům, což vyvolalo požadavky na restrukturalizaci podniku.

| (25) | Kromě dlouhodobých nevyhnutelných nákladů vyplývajících z jaderných závazků prodělala BE také na krátkodobějších nevyhnutelných nákladech ve formě finančních výdajů, zvýšených z důvodu navrácení kapitálu akcionářům a z důvodu pořízení elektráren v Eggborough a v severní Americe, a z důvodu ceny smluv o nákupu energie. |
| --- | --- |

(25)

Kromě dlouhodobých nevyhnutelných nákladů vyplývajících z jaderných závazků prodělala BE také na krátkodobějších nevyhnutelných nákladech ve formě finančních výdajů, zvýšených z důvodu navrácení kapitálu akcionářům a z důvodu pořízení elektráren v Eggborough a v severní Americe, a z důvodu ceny smluv o nákupu energie.

| (26) | Ušlé příjmy společnosti BE po snížení velkoobchodních cen elektrické energie byly dále zhoršeny významnými neplánovanými výpadky elektráren Torness 2 a Dungeness B. Dne 13. srpna 2002 BE oznámila, že po neplánovaných výpadcích v Torness byla cílová produkce jaderné elektrické energie ve Spojeném království snížena z 67,5 TWh na 63 TWh (± 1 TWh). |
| --- | --- |

(26)

Ušlé příjmy společnosti BE po snížení velkoobchodních cen elektrické energie byly dále zhoršeny významnými neplánovanými výpadky elektráren Torness 2 a Dungeness B. Dne 13. srpna 2002 BE oznámila, že po neplánovaných výpadcích v Torness byla cílová produkce jaderné elektrické energie ve Spojeném království snížena z 67,5 TWh na 63 TWh (± 1 TWh).

b)   Restrukturalizační opatření

| (27) | Balíček na restrukturalizaci obsahuje následujících 7 opatření, která byla dohodnuta mezi společností BE, jejími největšími věřiteli (včetně státem vlastněné společnosti pro zpracování jaderného paliva BNFL) a vládou UK:







  — Opatření A | : | Opatření zaměřené na financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit. |
| --- | --- | --- | --- |
| — Opatření B | : | Opatření zahrnující palivový cyklus dohodnutý s BNFL. |
| — Opatření C | : | Opatření pro stabilizaci. |
| — Opatření D | : | Restrukturalizační balíček pro významné věřitele. |
| — Opatření E | : | Zavedení nové obchodní strategie. |
| — Opatření F | : | Prodej aktiv za účelem pomoci financování restrukturalizace. |
| — Opatření G | : | Odklad platby místních daní. |

(27)

Balíček na restrukturalizaci obsahuje následujících 7 opatření, která byla dohodnuta mezi společností BE, jejími největšími věřiteli (včetně státem vlastněné společnosti pro zpracování jaderného paliva BNFL) a vládou UK:

— Opatření A

:

Opatření zaměřené na financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit.

— Opatření B

:

Opatření zahrnující palivový cyklus dohodnutý s BNFL.

— Opatření C

:

Opatření pro stabilizaci.

— Opatření D

:

Restrukturalizační balíček pro významné věřitele.

— Opatření E

:

Zavedení nové obchodní strategie.

— Opatření F

:

Prodej aktiv za účelem pomoci financování restrukturalizace.

— Opatření G

:

Odklad platby místních daní.

| (28) | Tato opatření jsou popsána v bodech 29 až 102. |
| --- | --- |

(28)

Tato opatření jsou popsána v bodech 29 až 102.

| (29) | Závazky vyplývající z jaderných aktivit primárně vyvstávají z potřeby regenerace, skladování a konečného uložení vyhořelého jaderného paliva („závazky konečné garance“) a z potřeby vyřazení jaderných elektráren z provozu na konci jejich komerčního života („závazky vyřazení z provozu“). |
| --- | --- |

(29)

Závazky vyplývající z jaderných aktivit primárně vyvstávají z potřeby regenerace, skladování a konečného uložení vyhořelého jaderného paliva („závazky konečné garance“) a z potřeby vyřazení jaderných elektráren z provozu na konci jejich komerčního života („závazky vyřazení z provozu“).

| (30) | Pro některé závazky konečné garance má BE uzavřeny smlouvy se společností BNFL na likvidaci vyhořelého paliva („smluvně pokryté závazky“). Smluvně pokryté závazky představují částku, kterou je BE smluvně povinna v budoucnu zaplatit společnosti BNFL za regeneraci a/nebo skladování vyhořelého paliva z reaktoru typu AGR a za další služby v souvislosti s likvidací vyhořelého paliva. Smlouvy zahrnují regeneraci a skladování vyhořelého paliva a s tím spojených odpadů a týkají se paliva z elektráren s reaktorem typu AGR nejméně do roku 2038 nebo 2086. Tyto smlouvy jsou uzavřeny na pevnou cenu se všemi technickými riziky pro BNFL, spojenými se skladováním a regenerací vyhořelého jaderného paliva. Nárok na veškeré vyhořelé palivo a na většinu s tím spojených odpadů zůstává společnosti BE po celou dobu platnosti smlouvy. |
| --- | --- |

(30)

Pro některé závazky konečné garance má BE uzavřeny smlouvy se společností BNFL na likvidaci vyhořelého paliva („smluvně pokryté závazky“). Smluvně pokryté závazky představují částku, kterou je BE smluvně povinna v budoucnu zaplatit společnosti BNFL za regeneraci a/nebo skladování vyhořelého paliva z reaktoru typu AGR a za další služby v souvislosti s likvidací vyhořelého paliva. Smlouvy zahrnují regeneraci a skladování vyhořelého paliva a s tím spojených odpadů a týkají se paliva z elektráren s reaktorem typu AGR nejméně do roku 2038 nebo 2086. Tyto smlouvy jsou uzavřeny na pevnou cenu se všemi technickými riziky pro BNFL, spojenými se skladováním a regenerací vyhořelého jaderného paliva. Nárok na veškeré vyhořelé palivo a na většinu s tím spojených odpadů zůstává společnosti BE po celou dobu platnosti smlouvy.

| (31) | Existují další závazky konečné garance, které mohou nebo nemusí být spojeny se stejným vyhořelým palivem, a které nejsou v současné době podchyceny smlouvou („smluvně nepokryté závazky“). Smluvně nepokryté závazky se v principu vztahují ke konečné likvidaci vyhořelého paliva, plutonia, uranu a odpadů vznikajících při regeneraci paliva z reaktorů typu AGR, skladování a konečné likvidace vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR, včetně výstavby suchého skladiště v Sizewell B, a skladování a likvidace provozních odpadů. |
| --- | --- |

(31)

Existují další závazky konečné garance, které mohou nebo nemusí být spojeny se stejným vyhořelým palivem, a které nejsou v současné době podchyceny smlouvou („smluvně nepokryté závazky“). Smluvně nepokryté závazky se v principu vztahují ke konečné likvidaci vyhořelého paliva, plutonia, uranu a odpadů vznikajících při regeneraci paliva z reaktorů typu AGR, skladování a konečné likvidace vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR, včetně výstavby suchého skladiště v Sizewell B, a skladování a likvidace provozních odpadů.

| (32) | Závazky vyřazení z provozu se týkají nákladů na odstranění paliva, dekontaminaci a demontáž jaderných elektráren po ukončení výroby elektrické energie v těchto elektrárnách. Vyřazení z provozu se běžně popisuje jako proces ve třech fázích:






  — | fáze 1: odstranění paliva z reaktoru krátce po uzavření stanice a odvoz paliva z elektrárny. |
| --- | --- | --- |

(32)

Závazky vyřazení z provozu se týkají nákladů na odstranění paliva, dekontaminaci a demontáž jaderných elektráren po ukončení výroby elektrické energie v těchto elektrárnách. Vyřazení z provozu se běžně popisuje jako proces ve třech fázích:

—

fáze 1: odstranění paliva z reaktoru krátce po uzavření stanice a odvoz paliva z elektrárny.

| — | fáze 2: demontáž nepotřebných pomocných staveb a celkové zabezpečení komplexu reaktoru, včetně ochrany proti vlivům počasí, který je následně udržován a monitorován, zpravidla během dlouhého časového období, a |
| --- | --- |

—

fáze 2: demontáž nepotřebných pomocných staveb a celkové zabezpečení komplexu reaktoru, včetně ochrany proti vlivům počasí, který je následně udržován a monitorován, zpravidla během dlouhého časového období, a

| — | fáze 3: demontáž reaktoru, aby bylo možno znovu využít pozemek (nejméně 85 roků po ukončení výroby elektrické energie v případě elektráren s reaktorem typu AGR a 50 roků v případě elektráren s reaktorem typu PWR). |
| --- | --- |

—

fáze 3: demontáž reaktoru, aby bylo možno znovu využít pozemek (nejméně 85 roků po ukončení výroby elektrické energie v případě elektráren s reaktorem typu AGR a 50 roků v případě elektráren s reaktorem typu PWR).

| (33) | Doposud byly provedeny některé kroky pro financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit. V období privatizace byl založen samostatný fond s názvem Fond pro vyřazení jaderných zařízení z provozu („Nuclear Decommissioning Fund“ –„NDF“), ve formě akciové společnosti s akciemi vlastněnými nezávislou společností. Účelem tohoto fondu je akumulovat samostatný fond, který bude použit na oblast vykládky paliva patřící do závazků vyřazení z provozu. Očekávalo se, že financování všech ostatních závazků vyplývajících z jaderných aktivit bude zajištěno mimo provozní peněžní toky z běžného obchodování společnosti BE. Avšak z důvodu poklesu celkových příjmů BE nejsou tyto stávající úpravy pro financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit dostatečné. |
| --- | --- |

(33)

Doposud byly provedeny některé kroky pro financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit. V období privatizace byl založen samostatný fond s názvem Fond pro vyřazení jaderných zařízení z provozu („Nuclear Decommissioning Fund“ –„NDF“), ve formě akciové společnosti s akciemi vlastněnými nezávislou společností. Účelem tohoto fondu je akumulovat samostatný fond, který bude použit na oblast vykládky paliva patřící do závazků vyřazení z provozu. Očekávalo se, že financování všech ostatních závazků vyplývajících z jaderných aktivit bude zajištěno mimo provozní peněžní toky z běžného obchodování společnosti BE. Avšak z důvodu poklesu celkových příjmů BE nejsou tyto stávající úpravy pro financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit dostatečné.

| (34) | Vláda UK zahrnula do svého plánu restrukturalizace řadu nástrojů, aby převzala finanční odpovědnost za financování alespoň části závazků vyplývajících z jaderných aktivit. Tyto nové nástroje budou zavedeny spolu s novými úpravami pravidel pro vklady společnosti BE do fondů ve vztahu k nákladům na závazky vyplývající z jaderných aktivit, společně se správou těchto závazků společnosti BE. |
| --- | --- |

(34)

Vláda UK zahrnula do svého plánu restrukturalizace řadu nástrojů, aby převzala finanční odpovědnost za financování alespoň části závazků vyplývajících z jaderných aktivit. Tyto nové nástroje budou zavedeny spolu s novými úpravami pravidel pro vklady společnosti BE do fondů ve vztahu k nákladům na závazky vyplývající z jaderných aktivit, společně se správou těchto závazků společnosti BE.

| (35) | Plán restrukturalizace předpokládá, že stávající NDF bude rozšířen do nového fondu, nebo nahrazen novým, s názvem Fond na závazky vyplývající z jaderných aktivit („Nuclear Liabilities Fund“ – „NLF“). NLF je zamýšlen jako akciová společnost s akciemi vlastněnými nezávislou společností. NLF má hradit výlohy na smluvně nepokryté závazky a závazky na vyřazení z provozu za:






  a) | veškeré palivo pro reaktory typu AGR, které bylo do reaktorů společnosti BE vloženo ještě před datem, kdy byly splněny všechny podmínky předcházející restrukturalizaci, včetně rozhodnutí Komise o plánu restrukturalizace („datum účinnosti restrukturalizace“), za veškeré palivo reaktoru typu PWR, jakož i za skladování a likvidaci provozních odpadů z elektráren; |
| --- | --- | --- |

(35)

Plán restrukturalizace předpokládá, že stávající NDF bude rozšířen do nového fondu, nebo nahrazen novým, s názvem Fond na závazky vyplývající z jaderných aktivit („Nuclear Liabilities Fund“ – „NLF“). NLF je zamýšlen jako akciová společnost s akciemi vlastněnými nezávislou společností. NLF má hradit výlohy na smluvně nepokryté závazky a závazky na vyřazení z provozu za:

a)

veškeré palivo pro reaktory typu AGR, které bylo do reaktorů společnosti BE vloženo ještě před datem, kdy byly splněny všechny podmínky předcházející restrukturalizaci, včetně rozhodnutí Komise o plánu restrukturalizace („datum účinnosti restrukturalizace“), za veškeré palivo reaktoru typu PWR, jakož i za skladování a likvidaci provozních odpadů z elektráren;

| b) | veškeré závazky vyřazení z provozu BE z fáze 1;
  a |
| --- | --- |

b)

veškeré závazky vyřazení z provozu BE z fáze 1;

a

| c) | veškeré závazky vyřazení z provozu BE z fáze 2 a 3 až do rozsahu, kdy časově rozlišenou hodnotou NDF není možno pokrýt závazky vyřazení z provozu fáze 2 a 3 pokud trvá výpadek plateb. |
| --- | --- |

c)

veškeré závazky vyřazení z provozu BE z fáze 2 a 3 až do rozsahu, kdy časově rozlišenou hodnotou NDF není možno pokrýt závazky vyřazení z provozu fáze 2 a 3 pokud trvá výpadek plateb.

| (36) | Jakmile bude zahájena restrukturalizace, bude BE přispívat do NLF následujícími platbami:






  a) | fixní příspěvek na vyřazení z provozu ve výši 20 milionů GBP ročně –indexováno podle Indexu spotřebitelských cen („RPI“) – částka se však bude snižovat po uzavření elektráren; |
| --- | --- | --- |

(36)

Jakmile bude zahájena restrukturalizace, bude BE přispívat do NLF následujícími platbami:

a)

fixní příspěvek na vyřazení z provozu ve výši 20 milionů GBP ročně –indexováno podle Indexu spotřebitelských cen („RPI“) – částka se však bude snižovat po uzavření elektráren;

| b) | 150 000 GBP, indexováno podle RPI, za každou tunu paliva pro reaktor typu PWR uloženou do reaktoru v elektrárně Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace. Podle orgánů UK je částka 150 000 GBP za tunu srovnatelná s mezinárodními cenami za likvidaci vyhořelého paliva; |
| --- | --- |

b)

150 000 GBP, indexováno podle RPI, za každou tunu paliva pro reaktor typu PWR uloženou do reaktoru v elektrárně Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace. Podle orgánů UK je částka 150 000 GBP za tunu srovnatelná s mezinárodními cenami za likvidaci vyhořelého paliva;

| c) | 275 milionů GBP nových obligací pro NFL. Nové obligace budou mít vysokou hodnotu a nebudou zajištěny; |
| --- | --- |

c)

275 milionů GBP nových obligací pro NFL. Nové obligace budou mít vysokou hodnotu a nebudou zajištěny;

| d) | platby zpočátku v částce 65 % výše konsolidovaného čistého finančního toku BE po zdanění a po odečtení finančních nákladů a po úhradě finančních rezerv („platby NLF“). Tyto platby se po dohodě nazývají „vyčištění hotovosti“. Správci NLF budou mít také právo, čas od času, přeměnit všechny platby NLF nebo jejich část za určitý počet akcií BE. Tak dlouho, pokud budou tyto akcie ve vlastnictví NLF, budou bez hlasovacího práva, a to až do rozsahu, který by jinak znamenal 30 % nebo více hlasovacího práva BE. |
| --- | --- |

d)

platby zpočátku v částce 65 % výše konsolidovaného čistého finančního toku BE po zdanění a po odečtení finančních nákladů a po úhradě finančních rezerv („platby NLF“). Tyto platby se po dohodě nazývají „vyčištění hotovosti“. Správci NLF budou mít také právo, čas od času, přeměnit všechny platby NLF nebo jejich část za určitý počet akcií BE. Tak dlouho, pokud budou tyto akcie ve vlastnictví NLF, budou bez hlasovacího práva, a to až do rozsahu, který by jinak znamenal 30 % nebo více hlasovacího práva BE.

| (37) | Procentní část finančního toku, podle kterého se budou určovat platby NLF, se může občas upravit na poctivém a rozumném základu, tak, aby akcionáři měli zisk z nerozděleného finančního toku a z nových úpisů akcií BE a tak, aby NLF ani podílníci nebyli nepříznivě ovlivněni jakýmkoliv rozštěpením, vydáním cenných papírů akcionářům nebo jinými akcemi společnosti. |
| --- | --- |

(37)

Procentní část finančního toku, podle kterého se budou určovat platby NLF, se může občas upravit na poctivém a rozumném základu, tak, aby akcionáři měli zisk z nerozděleného finančního toku a z nových úpisů akcií BE a tak, aby NLF ani podílníci nebyli nepříznivě ovlivněni jakýmkoliv rozštěpením, vydáním cenných papírů akcionářům nebo jinými akcemi společnosti.

| (38) | Platba fixních příspěvků ve výši 20 milionů GBP ročně (indexováno a sníženo po uzavření elektráren) fondu NLF nebo NDF na závazky vyřazení z provozu bude zrychlena na základě současné čisté hodnoty (diskontováno na diskontní sazbu přiměřenou pro NLF nebo NDF, podle okolností) a bude okamžitě splatná a vyplatitelná v případě nesolventnosti BEG nebo BEGUK. Zrychlená platba (zrychlené platby) bude garantována všemi hlavními společnostmi sdruženými v BE Group a zajištěna jejich jměním. |
| --- | --- |

(38)

Platba fixních příspěvků ve výši 20 milionů GBP ročně (indexováno a sníženo po uzavření elektráren) fondu NLF nebo NDF na závazky vyřazení z provozu bude zrychlena na základě současné čisté hodnoty (diskontováno na diskontní sazbu přiměřenou pro NLF nebo NDF, podle okolností) a bude okamžitě splatná a vyplatitelná v případě nesolventnosti BEG nebo BEGUK. Zrychlená platba (zrychlené platby) bude garantována všemi hlavními společnostmi sdruženými v BE Group a zajištěna jejich jměním.

| (39) | Správci NLF nebudou mít žádnou roli ani žádné povinnosti kromě správy fondu a jeho investic a provádění plateb oprávněných výdajů. To bude zahrnovat posouzení, zda pro NLF bude výhodné odložit některé platby NLF nebo přeměnit platby NLF na kmenové akcie. Správci NLF nebudou mít žádné oprávnění revidovat závazky, požadavky na financování nebo stanovovat příspěvky od BE. |
| --- | --- |

(39)

Správci NLF nebudou mít žádnou roli ani žádné povinnosti kromě správy fondu a jeho investic a provádění plateb oprávněných výdajů. To bude zahrnovat posouzení, zda pro NLF bude výhodné odložit některé platby NLF nebo přeměnit platby NLF na kmenové akcie. Správci NLF nebudou mít žádné oprávnění revidovat závazky, požadavky na financování nebo stanovovat příspěvky od BE.

| (40) | Vláda UK přijme v souvislosti s financováním závazků vyplývajících z jaderných aktivit čtyři následující opatření: |
| --- | --- |

(40)

Vláda UK přijme v souvislosti s financováním závazků vyplývajících z jaderných aktivit čtyři následující opatření:

—   Převzetí odpovědnosti za závazky společnosti BE z historických smluv ohledně vyhořelého paliva

| (41) | Vláda UK se zavazuje převzít zodpovědnost za závazky společnosti BE ze smluv uzavřených mezi BE a BNFL („historické smlouvy ohledně vyhořelého paliva“) o i) regeneraci a/nebo uskladnění vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR, uloženého do těchto reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace a ii) jiných službách souvisejících s údržbou baněk, zacházení s oxidy a dopravou po železnici na základě stávajících smluv s BNFL. |
| --- | --- |

(41)

Vláda UK se zavazuje převzít zodpovědnost za závazky společnosti BE ze smluv uzavřených mezi BE a BNFL („historické smlouvy ohledně vyhořelého paliva“) o i) regeneraci a/nebo uskladnění vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR, uloženého do těchto reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace a ii) jiných službách souvisejících s údržbou baněk, zacházení s oxidy a dopravou po železnici na základě stávajících smluv s BNFL.

| (42) | Tyto závazky nepokrývají platby za palivo uložené do reaktorů typu AGR po datu účinnosti restrukturalizace a náklady, které budou vznikat u BE na základě nových smluv, které budou výsledkem nových obchodních jednání mezi BE a BNFL. Závazky nepokrývají ani platby za palivo pro reaktory typu PWR, protože BNFL neprovádí regeneraci takového paliva, které je spravováno přímo – co se týká uskladnění – společností BE. |
| --- | --- |

(42)

Tyto závazky nepokrývají platby za palivo uložené do reaktorů typu AGR po datu účinnosti restrukturalizace a náklady, které budou vznikat u BE na základě nových smluv, které budou výsledkem nových obchodních jednání mezi BE a BNFL. Závazky nepokrývají ani platby za palivo pro reaktory typu PWR, protože BNFL neprovádí regeneraci takového paliva, které je spravováno přímo – co se týká uskladnění – společností BE.

—   Závazek pokrýt jakýkoliv schodek ve financování NLF pro fázi 1 závazků vyřazení z provozu a smluvně nepokrytých závazků

| (43) | Vláda UK se zavazuje pokrýt jakýkoliv schodek ve financování NLF pro fázi 1 závazků vyřazení z provozu a smluvně nepokrytých závazků (včetně nákladů na výstavbu suchého skladiště Sizewell B a na konečnou likvidaci paliva). |
| --- | --- |

(43)

Vláda UK se zavazuje pokrýt jakýkoliv schodek ve financování NLF pro fázi 1 závazků vyřazení z provozu a smluvně nepokrytých závazků (včetně nákladů na výstavbu suchého skladiště Sizewell B a na konečnou likvidaci paliva).

—   Závazek pokrýt schodek ve financování NLF pro fázi 2 a 3 závazků vyřazení z provozu

| (44) | Vláda UK se zavazuje pokrýt jakýkoliv schodek ve financování NLF v souvislosti s fází 2 a 3 vyřazení z provozu. |
| --- | --- |

(44)

Vláda UK se zavazuje pokrýt jakýkoliv schodek ve financování NLF v souvislosti s fází 2 a 3 vyřazení z provozu.

—   Odpuštění specifické daně

| (45) | Výše uvedené závazky vlády UK budou v rozvaze BE vyúčtovány jako aktiva s odpovídajícím úvěrem na účtu zisků a ztrát. Za normálních okolností by závazky byly zdanitelné. Podle vyjádření vlády UK by to vyžadovalo „zvýšit“ úroveň podpory poskytnuté společnosti BE v procesu restrukturalizace o částku daně vyplývající z poskytnutí záruky pro zajištění toho, aby BE byla solventní i po restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(45)

Výše uvedené závazky vlády UK budou v rozvaze BE vyúčtovány jako aktiva s odpovídajícím úvěrem na účtu zisků a ztrát. Za normálních okolností by závazky byly zdanitelné. Podle vyjádření vlády UK by to vyžadovalo „zvýšit“ úroveň podpory poskytnuté společnosti BE v procesu restrukturalizace o částku daně vyplývající z poskytnutí záruky pro zajištění toho, aby BE byla solventní i po restrukturalizaci.

| (46) | Aby tomu zabránily, jsou orgány UK v procesu zavádění legislativy o odpuštění specifické daně prostřednictvím zákona o elektrické energii. Bez takové legislativy o odpuštění specifických daní by vzniknul zdanitelný příjem ve výši přibližně 3 152 milionů GBP. Podle vyjádření vlády UK byl připraven návrh legislativy o odpuštění daní v tom smyslu, který má za cíl zajistit, aby v budoucnu BE nezískala nesymetrickou daňovou úlevu. Každé další zvýšení hodnoty závazků, ať z důvodu změny cen nebo z důvodu revalorizace, bude zdanitelné, čímž se vyrovnají daňové úlevy pro BE, pokud se na účtu zisků a ztrát objeví mimořádné výdaje. |
| --- | --- |

(46)

Aby tomu zabránily, jsou orgány UK v procesu zavádění legislativy o odpuštění specifické daně prostřednictvím zákona o elektrické energii. Bez takové legislativy o odpuštění specifických daní by vzniknul zdanitelný příjem ve výši přibližně 3 152 milionů GBP. Podle vyjádření vlády UK byl připraven návrh legislativy o odpuštění daní v tom smyslu, který má za cíl zajistit, aby v budoucnu BE nezískala nesymetrickou daňovou úlevu. Každé další zvýšení hodnoty závazků, ať z důvodu změny cen nebo z důvodu revalorizace, bude zdanitelné, čímž se vyrovnají daňové úlevy pro BE, pokud se na účtu zisků a ztrát objeví mimořádné výdaje.

| (47) | Tabulka 1 níže obsahuje ocenění nástrojů výše popsané podpory, provedené orgány UK. Tyto odhady hodnoty jsou značně nejisté. Jak náklady spojené se zbavením se závazků vyplývajících z jaderných aktivit, tak příspěvek BE k těmto nákladům jsou značně nejisté. Ke zproštění závazků opravdu bude docházet v průběhu extrémně dlouhého období. Například od BE se nečeká, že se zahájením demontáže reaktoru typu AGR začne dříve než 85 roků po ukončení výroby elektrické energie, zatímco likvidace vyhořelého paliva musí probíhat neustále. Kromě toho existuje mnoho úkolů, včetně vyřazení reaktorů typu AGR z provozu, s nimiž v současné době neexistuje přímá zkušenost. Předpokládaná hodnota podpory se od oznámení změnila. Hlavními důvody jsou zvýšené výnosy z vyčištění hotovosti z důvodu zlepšení očekávané výkonnosti BE, dopad inflace, aktualizace vyplácených obnosů vyplývajících ze závazků z historických smluv ohledně vyhořelého paliva, vyšší objem historického vyhořelého paliva v reaktorech typu AGR z důvodu pozdějšího data účinnosti restrukturalizace a zvýšení hodnoty aktiv držených ve fondu pro vyřazení jaderných elektráren z provozu („Nuclear Generation Decommissioning Fund“) jako reakce na nejnovější tržní hodnotu.
  Tabulka 1
  Ocenění nástrojů podpory opatření A na základě předpokladů z července roku 2004 (6)










  (v milionech GBP) |
| --- | --- |
| | Původní návrh | Současné předpoklady |
| Čistá současná hodnota
  (diskontováno na 5,4 % nominální sazby (7)) | Celkové budoucí platby v hotovosti
  (nediskontováno) | Čistá současná hodnota
  (diskontováno na 5,4 % nominální sazby (7)) | Celkové budoucí platby v hotovosti
  (nediskontováno) |
| Závazky vyplývající z historických smluv ohledně vyhořelého paliva | 2 185 | 3 218 | 2 377 | 3 067 |
| Smluvně nepokryté závazky | 750 | 3 166 | 951 | 3 375 |
| Závazky vyřazení z provozu | 879 | 4 917 | 1 115 | 5 062 |
| Částky vložené společností BE do NLF | – 1 432 | – 1 845 | – 2 007 | – 2 510 |
| Čisté částky splatné ministerstvem zahraničí- | 197 | 6 238 | 59 | 5 927 |
| Odpuštění daní | 916 | 946 | 1 047 | 1 077 |
| Celkem | 3 298 | 10 402 | 3 483 | 10 071 |
| Původní návrh: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2003 na základě cen z prosince roku 2002.
  Současné předpoklady: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2004 na základě cen z března roku 2004. |

(47)

Tabulka 1 níže obsahuje ocenění nástrojů výše popsané podpory, provedené orgány UK. Tyto odhady hodnoty jsou značně nejisté. Jak náklady spojené se zbavením se závazků vyplývajících z jaderných aktivit, tak příspěvek BE k těmto nákladům jsou značně nejisté. Ke zproštění závazků opravdu bude docházet v průběhu extrémně dlouhého období. Například od BE se nečeká, že se zahájením demontáže reaktoru typu AGR začne dříve než 85 roků po ukončení výroby elektrické energie, zatímco likvidace vyhořelého paliva musí probíhat neustále. Kromě toho existuje mnoho úkolů, včetně vyřazení reaktorů typu AGR z provozu, s nimiž v současné době neexistuje přímá zkušenost. Předpokládaná hodnota podpory se od oznámení změnila. Hlavními důvody jsou zvýšené výnosy z vyčištění hotovosti z důvodu zlepšení očekávané výkonnosti BE, dopad inflace, aktualizace vyplácených obnosů vyplývajících ze závazků z historických smluv ohledně vyhořelého paliva, vyšší objem historického vyhořelého paliva v reaktorech typu AGR z důvodu pozdějšího data účinnosti restrukturalizace a zvýšení hodnoty aktiv držených ve fondu pro vyřazení jaderných elektráren z provozu („Nuclear Generation Decommissioning Fund“) jako reakce na nejnovější tržní hodnotu.

Tabulka 1

Ocenění nástrojů podpory opatření A na základě předpokladů z července roku 2004 (6)

(v milionech GBP)

Původní návrh

Současné předpoklady

Čistá současná hodnota

(diskontováno na 5,4 % nominální sazby (7))

Celkové budoucí platby v hotovosti

(nediskontováno)

Čistá současná hodnota

(diskontováno na 5,4 % nominální sazby (7))

Celkové budoucí platby v hotovosti

(nediskontováno)

Závazky vyplývající z historických smluv ohledně vyhořelého paliva

2 185

3 218

2 377

3 067

Smluvně nepokryté závazky

750

3 166

951

3 375

Závazky vyřazení z provozu

879

4 917

1 115

5 062

Částky vložené společností BE do NLF

– 1 432

– 1 845

– 2 007

– 2 510

Čisté částky splatné ministerstvem zahraničí-

197

6 238

59

5 927

Odpuštění daní

916

946

1 047

1 077

Celkem

3 298

10 402

3 483

10 071

Původní návrh: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2003 na základě cen z prosince roku 2002.

Současné předpoklady: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2004 na základě cen z března roku 2004.

| (48) | Společnost BNFL jednak poskytuje společnosti BE jaderné palivo pro všechny její reaktory typu AGR a jednak zpracovává nebo ukládá toto palivo, pokud je vyhořelé (8). |
| --- | --- |

(48)

Společnost BNFL jednak poskytuje společnosti BE jaderné palivo pro všechny její reaktory typu AGR a jednak zpracovává nebo ukládá toto palivo, pokud je vyhořelé (8).

| (49) | V rámci plánu restrukturalizace se společnost BNFL, která je největším samostatným věřitelem BE, dohodla, že upraví svoje smlouvy s BE jak v souvislosti s dodávkou paliva, tak v souvislosti se zpracováním vyhořelého paliva. |
| --- | --- |

(49)

V rámci plánu restrukturalizace se společnost BNFL, která je největším samostatným věřitelem BE, dohodla, že upraví svoje smlouvy s BE jak v souvislosti s dodávkou paliva, tak v souvislosti se zpracováním vyhořelého paliva.

| (50) | Smlouvy o dodávce paliva, uzavřené mezi BE a BNFL před sestavením plánu restrukturalizace, jsou datované od roku 1997 v případě BEG nebo od roku 1995 v případě BEGUK. Předpokládalo se, že budou v platnosti do 31. března 2006, avšak se záměrem tyto smlouvy po uvedeném datu znovu projednat a prodloužit jejich platnost v případě BEG a s možností prodloužit jejich platnost v případě BEGUK. |
| --- | --- |

(50)

Smlouvy o dodávce paliva, uzavřené mezi BE a BNFL před sestavením plánu restrukturalizace, jsou datované od roku 1997 v případě BEG nebo od roku 1995 v případě BEGUK. Předpokládalo se, že budou v platnosti do 31. března 2006, avšak se záměrem tyto smlouvy po uvedeném datu znovu projednat a prodloužit jejich platnost v případě BEG a s možností prodloužit jejich platnost v případě BEGUK.

| (51) | Ceny za dodávku paliva obsahovaly roční fixní poplatky a přídavné proměnné poplatky za dodaný palivový článek. Výše těchto poplatků byla dohodnuta s tím, že poplatky budou valorizovány v souladu s indexem inflace. |
| --- | --- |

(51)

Ceny za dodávku paliva obsahovaly roční fixní poplatky a přídavné proměnné poplatky za dodaný palivový článek. Výše těchto poplatků byla dohodnuta s tím, že poplatky budou valorizovány v souladu s indexem inflace.

| (52) | Formou dodatku k předcházejícím smlouvám vstoupily od 1. dubna 2003 v platnost nově dohodnuté podmínky pro dodávku paliva. Tyto nové podmínky také budou tvořit základ nových dohod pro celý životní cyklus dodávky paliva pro reaktory typu AGR po 31. březnu 2006, které vstoupí v platnost od 1. dubna 2006. |
| --- | --- |

(52)

Formou dodatku k předcházejícím smlouvám vstoupily od 1. dubna 2003 v platnost nově dohodnuté podmínky pro dodávku paliva. Tyto nové podmínky také budou tvořit základ nových dohod pro celý životní cyklus dodávky paliva pro reaktory typu AGR po 31. březnu 2006, které vstoupí v platnost od 1. dubna 2006.

| (53) | V nových podmínkách budou fixní roční platby podle dřívějších ujednání sníženy o 5 milionů GBP za rok a bude poskytnuta další sleva, v závislosti na základních cenách elektrické energie, avšak se stropem 15 milionů GBP (v cenách roku 2003 a na základě indexu spotřebitelských cen). Jinak zůstanou ceny stejné jako v předcházejících smlouvách. |
| --- | --- |

(53)

V nových podmínkách budou fixní roční platby podle dřívějších ujednání sníženy o 5 milionů GBP za rok a bude poskytnuta další sleva, v závislosti na základních cenách elektrické energie, avšak se stropem 15 milionů GBP (v cenách roku 2003 a na základě indexu spotřebitelských cen). Jinak zůstanou ceny stejné jako v předcházejících smlouvách.

| (54) | S ohledem na dodávku paliva od 1. dubna 2006 a s výhradou, že zůstanou otevřené nejméně 4 ze 7 elektráren s reaktorem typu AGR, bude fixní poplatek splatný společností BE 25,5 milionů GBP, snížené o slevu popsanou výše, s proměnným poplatkem (podle stávajících smluv) rovnajícím se částce 191 000 GBP za jednu tunu uranu. Tyto ceny mají peněžní hodnotu k červenci 2002 a budou indexovány podle indexu spotřebitelských cen. |
| --- | --- |

(54)

S ohledem na dodávku paliva od 1. dubna 2006 a s výhradou, že zůstanou otevřené nejméně 4 ze 7 elektráren s reaktorem typu AGR, bude fixní poplatek splatný společností BE 25,5 milionů GBP, snížené o slevu popsanou výše, s proměnným poplatkem (podle stávajících smluv) rovnajícím se částce 191 000 GBP za jednu tunu uranu. Tyto ceny mají peněžní hodnotu k červenci 2002 a budou indexovány podle indexu spotřebitelských cen.

| (55) | V období, kdy zůstanou otevřeny pouze tři nebo méně elektráren, mohou být ceny stanoveny na základě doporučení společného týmu společností BE a BNFL, s ohledem na studii programu optimalizace konce životnosti závodu společnosti BNFL pro výrobu paliva. |
| --- | --- |

(55)

V období, kdy zůstanou otevřeny pouze tři nebo méně elektráren, mohou být ceny stanoveny na základě doporučení společného týmu společností BE a BNFL, s ohledem na studii programu optimalizace konce životnosti závodu společnosti BNFL pro výrobu paliva.

| (56) | Právní předchůdci společností BEG a BEGUK (Nuclear Electric a Scottish Nuclear) uzavřeli v roce 1995 dlouhodobé smlouvy s BNFL o uskladnění a regeneraci radioaktivního paliva z reaktorů typu AGR a s tím související služby. BEGUK (Scottish Nuclear) uzavřela v roce 1995 další smlouvu o dlouhodobém uskladnění veškerého paliva z reaktorů typu AGR, které vzniká navíc nad rámec již dohodnutého množství pro regeneraci. Společnost BEG také v roce 1997 podepsala další smlouvu o službách souvisejících s likvidací vyhořelého paliva, která se zabývala celým životním cyklem radioaktivního paliva z reaktorů typu AGR, přesahujícího množství z reaktorů BEG dohodnuté ve smlouvě z roku 1995. Všechny smlouvy uvedené výše budou dále nazývány jako „stávající smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva“. Tyto smlouvy zaručují služby pro období do roku 2038 nebo 2086 (v závislosti na kategorii odpadu). |
| --- | --- |

(56)

Právní předchůdci společností BEG a BEGUK (Nuclear Electric a Scottish Nuclear) uzavřeli v roce 1995 dlouhodobé smlouvy s BNFL o uskladnění a regeneraci radioaktivního paliva z reaktorů typu AGR a s tím související služby. BEGUK (Scottish Nuclear) uzavřela v roce 1995 další smlouvu o dlouhodobém uskladnění veškerého paliva z reaktorů typu AGR, které vzniká navíc nad rámec již dohodnutého množství pro regeneraci. Společnost BEG také v roce 1997 podepsala další smlouvu o službách souvisejících s likvidací vyhořelého paliva, která se zabývala celým životním cyklem radioaktivního paliva z reaktorů typu AGR, přesahujícího množství z reaktorů BEG dohodnuté ve smlouvě z roku 1995. Všechny smlouvy uvedené výše budou dále nazývány jako „stávající smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva“. Tyto smlouvy zaručují služby pro období do roku 2038 nebo 2086 (v závislosti na kategorii odpadu).

| (57) | V rámci stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva zůstává BE nárok na veškeré vyhořelé palivo. BEG a BEGUK budou případně požádány, aby přijaly ze skladů BNFL vysoce aktivní odpad, vyhořelé palivo, určitý odpad z meziproduktů a zpracovaný uran a plutonium tak, aby splnily svoji zodpovědnost za likvidaci těchto produktů. |
| --- | --- |

(57)

V rámci stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva zůstává BE nárok na veškeré vyhořelé palivo. BEG a BEGUK budou případně požádány, aby přijaly ze skladů BNFL vysoce aktivní odpad, vyhořelé palivo, určitý odpad z meziproduktů a zpracovaný uran a plutonium tak, aby splnily svoji zodpovědnost za likvidaci těchto produktů.

| (58) | Ceny za tyto smlouvy jsou v podstatě fixní, jejich úpravy proběhnou podle inflace a, v případě závazků pro skladování a regeneraci, závisí na hmotnosti dodaného paliva. Stanovené ceny původních smluv z roku 1995 také zahrnují částky za vyřazení z provozu THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant – Tepelná elektrárna pro regeneraci oxidu) v Sellafieldu, v níž probíhá regenerace paliva z reaktoru typu AGR. S ohledem na podstatu služeb poskytovaných společností BNFL je společnost BE povinna provádět trvalé platby za dodané množství paliva bez ohledu na to, zda ukončí smlouvy z důvodu nedodaného paliva. |
| --- | --- |

(58)

Ceny za tyto smlouvy jsou v podstatě fixní, jejich úpravy proběhnou podle inflace a, v případě závazků pro skladování a regeneraci, závisí na hmotnosti dodaného paliva. Stanovené ceny původních smluv z roku 1995 také zahrnují částky za vyřazení z provozu THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant – Tepelná elektrárna pro regeneraci oxidu) v Sellafieldu, v níž probíhá regenerace paliva z reaktoru typu AGR. S ohledem na podstatu služeb poskytovaných společností BNFL je společnost BE povinna provádět trvalé platby za dodané množství paliva bez ohledu na to, zda ukončí smlouvy z důvodu nedodaného paliva.

| (59) | Platby za uskladnění a regeneraci paliva podle smluv z roku 1995 jsou fixní a probíhají až do ukončení platnosti smluv v roce 2086. Platby se provádí měsíčně. Platby podle smluv z roku 1997 jsou závislé na načasování a hmotnosti dodávek paliva do BNFL. Tyto fixní platby odpovídají paušální částce, placené podle pevného časového harmonogramu. |
| --- | --- |

(59)

Platby za uskladnění a regeneraci paliva podle smluv z roku 1995 jsou fixní a probíhají až do ukončení platnosti smluv v roce 2086. Platby se provádí měsíčně. Platby podle smluv z roku 1997 jsou závislé na načasování a hmotnosti dodávek paliva do BNFL. Tyto fixní platby odpovídají paušální částce, placené podle pevného časového harmonogramu.

| (60) | Smlouvy o likvidaci recyklovaného vyhořelého paliva (dále nazývané jako „nové smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva“) se použijí různě, podle toho, zda likvidované palivo bylo uloženo před datem účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu. |
| --- | --- |

(60)

Smlouvy o likvidaci recyklovaného vyhořelého paliva (dále nazývané jako „nové smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva“) se použijí různě, podle toho, zda likvidované palivo bylo uloženo před datem účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu.

| (61) | V případě paliva uloženého před datem účinnosti plánu restrukturalizace budou provedeny tyto významné revize:






  a) | naplánované platby budou zkráceny tím způsobem, že čistá současná hodnota budoucích plateb, vypočtená za pomoci diskontní sazeb veřejného sektoru v UK, zůstane nezměněna; |
| --- | --- | --- |

(61)

V případě paliva uloženého před datem účinnosti plánu restrukturalizace budou provedeny tyto významné revize:

a)

naplánované platby budou zkráceny tím způsobem, že čistá současná hodnota budoucích plateb, vypočtená za pomoci diskontní sazeb veřejného sektoru v UK, zůstane nezměněna;

| b) | články o ukončení platnosti smluv budou změněny tak, že pokud se BE i přes provedenou restrukturalizaci stane nesolventní, budou smlouvy ukončeny bez postihu společnosti BE. Orgány UK uvedly, že v tomto případě bude pravděpodobně nutné pokračovat v likvidaci tohoto paliva v závodě BNFL v Sellafieldu a bude třeba, aby vláda UK nebo společnost NLF vstoupily do smluvního vztahu se společností BNFL nebo s její nástupnickou společností, aby toto bylo zajištěno. Orgány UK uvedly, že v takovém případě by očekávaly, že takové nové smlouvy by byly založeny na revizi všech relevantních okolností v dané době, včetně stávajících smluvních podmínek. |
| --- | --- |

b)

články o ukončení platnosti smluv budou změněny tak, že pokud se BE i přes provedenou restrukturalizaci stane nesolventní, budou smlouvy ukončeny bez postihu společnosti BE. Orgány UK uvedly, že v tomto případě bude pravděpodobně nutné pokračovat v likvidaci tohoto paliva v závodě BNFL v Sellafieldu a bude třeba, aby vláda UK nebo společnost NLF vstoupily do smluvního vztahu se společností BNFL nebo s její nástupnickou společností, aby toto bylo zajištěno. Orgány UK uvedly, že v takovém případě by očekávaly, že takové nové smlouvy by byly založeny na revizi všech relevantních okolností v dané době, včetně stávajících smluvních podmínek.

| (62) | V případě paliva uloženého k datu účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu budou provedeny tyto významné revize:






  a) | nárok na vyhořelé palivo přejde na společnost BNFL v okamžiku, kdy převezme riziko za likvidaci vyhořelého paliva (to znamená při dodávce vyhořelého paliva do BNFL), po tomto okamžiku nebude mít BE žádnou další zodpovědnost za toto palivo; |
| --- | --- | --- |

(62)

V případě paliva uloženého k datu účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu budou provedeny tyto významné revize:

a)

nárok na vyhořelé palivo přejde na společnost BNFL v okamžiku, kdy převezme riziko za likvidaci vyhořelého paliva (to znamená při dodávce vyhořelého paliva do BNFL), po tomto okamžiku nebude mít BE žádnou další zodpovědnost za toto palivo;

| b) | platby za služby poskytované v souvislosti s vyhořelým palivem budou splatné v souvislosti s vložením nevyhořelého paliva do reaktorů společnosti BE, spíše než v některém pozdějším období (například při dodávce vyhořelého paliva společnosti BNFL) a budou závislé na plánu vkládání a budou odsouhlaseny pro každý rok; |
| --- | --- |

b)

platby za služby poskytované v souvislosti s vyhořelým palivem budou splatné v souvislosti s vložením nevyhořelého paliva do reaktorů společnosti BE, spíše než v některém pozdějším období (například při dodávce vyhořelého paliva společnosti BNFL) a budou závislé na plánu vkládání a budou odsouhlaseny pro každý rok;

| c) | základní cena za vyhořelé palivo bude 150 000 GBP za jednu tunu uranu, splatná v okamžiku vložení nevyhořelého paliva do reaktoru, v cenách roku 2003. Následně bude cena indexována podle indexu spotřebitelských cen. Každý rok se také provede navýšení nebo snížení ceny podle vzorce založeného na množství elektrické energie vyrobené v jaderných elektrárnách s reaktory typu AGR a na základě ceny elektrické energie pro pokrytí základního výkonu v Anglii a Walesu, což představuje ochranu společnosti BE před změnami ceny elektrické energie. Základní cena za likvidaci vyhořelého paliva se blíží hodnotě 0,6 GBP/MWh, před navýšením nebo snížením ceny. |
| --- | --- |

c)

základní cena za vyhořelé palivo bude 150 000 GBP za jednu tunu uranu, splatná v okamžiku vložení nevyhořelého paliva do reaktoru, v cenách roku 2003. Následně bude cena indexována podle indexu spotřebitelských cen. Každý rok se také provede navýšení nebo snížení ceny podle vzorce založeného na množství elektrické energie vyrobené v jaderných elektrárnách s reaktory typu AGR a na základě ceny elektrické energie pro pokrytí základního výkonu v Anglii a Walesu, což představuje ochranu společnosti BE před změnami ceny elektrické energie. Základní cena za likvidaci vyhořelého paliva se blíží hodnotě 0,6 GBP/MWh, před navýšením nebo snížením ceny.

| (63) | Tabulka 2 ukazuje vlivy na společnost BE v souvislosti se změnami smluv se společností BNFL o dodávce paliva, jak je očekávají orgány UK podle tří možných scénářů vývoje trhu s elektrickou energií.
  Tabulka 2
  Vlivy změn smluv se společností BNFL o dodávce paliva










  (v milionech GBP) |
| --- | --- |
| Výpočet úspor za dodávky paliva |
| Rok ke dni 31. března | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Náklady před restrukturalizací |
| — | Banka a zvýšení ceny |

(63)

Tabulka 2 ukazuje vlivy na společnost BE v souvislosti se změnami smluv se společností BNFL o dodávce paliva, jak je očekávají orgány UK podle tří možných scénářů vývoje trhu s elektrickou energií.

Tabulka 2

Vlivy změn smluv se společností BNFL o dodávce paliva

(v milionech GBP)

Výpočet úspor za dodávky paliva

Rok ke dni 31. března

2004

2005

2006

2007

2008

Náklady před restrukturalizací

—

Banka a zvýšení ceny

221

247

232

203

213

| — | Snížení ceny |
| --- | --- |

—

Snížení ceny

216

241

227

198

208

Náklady po restrukturalizaci

| — | Banka |
| --- | --- |

—

Banka

206

231

218

188

201

| — | Zvýšení ceny |
| --- | --- |

—

Zvýšení ceny

207

231

227

198

207

| — | Snížení ceny |
| --- | --- |

—

Snížení ceny

200

220

205

176

186

Úspory

| — | Banka |
| --- | --- |

—

Banka

15

16

14

15

12

| — | Zvýšení ceny |
| --- | --- |

—

Zvýšení ceny

14

16

5

5

6

| — | Snížení ceny |
| --- | --- |

—

Snížení ceny

16

21

22

22

22

| (64) | Orgány UK uvedly, že uvedení přesných předpokladů úspor BE po roce 2006 je obtížné, protože ukončení platnosti smluv o dodávce paliva uzavřených před restrukturalizací bylo naplánováno na rok 2006. Stanovení předpokládaných přínosů pro BE ze změn proto tedy musí vzít určitým způsobem v úvahu přínosy i pro BNFL z prodloužení smluv do konce životnosti elektráren společnosti BE, což se odráží v cenách nových smluv. Orgány UK s uvážením těchto nejistot uvedly, že interní předpoklady BE o úspoře nákladů během životního cyklu elektráren jsou 239 milionů GBP (nediskontováno) a 140 milionů GBP (diskontováno reálnou sazbou 3,5 % (9)). Tabulka 3 ukazuje vliv na společnost BE v souvislosti se změnami smluv o vyhořelém palivu z reaktorů typu AGR, uzavřených se společností BNFL, které očekávají orgány UK, při stejných třech možných scénářích (10). Čistá současná hodnota (NPV) je vypočítána s použitím reálné diskontní sazby veřejného sektoru v UK ve výši 3,5 %. Tato tabulka ukazuje pouze dopady změn cen ve smlouvách o uloženém palivu k datu účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu. Dopady změn ve smlouvách o palivu uloženém před datem účinnosti plánu restrukturalizace je obtížné stanovit, protože mohou být materializovány pouze v tom případě, že se BE stane nesolventní. Kromě toho je, podle orgánů UK, těžké odhadnout prospěch BE z přenosu nároku na vyhořelé palivo a s tím spojených povinností na společnost BNFL. Orgány UK nicméně uvedly, že subjektivní odhady přínosu pro BE z tohoto přenosu jsou přibližně 1 421 milionů GBP (nediskontováno) a 148 milionů GBP (diskontováno nominální sazbou 5,4 %). Tento přínos není v tabulce 3 zahrnut.
  Tabulka 3
  Dopad změn NPV na budoucí smlouvy o vyhořelém palivu z reaktorů AGR (11)








  (v milionech GBP) |
| --- | --- |
| | Čistá současná hodnota | Nediskontované celkové platby |
| Před restrukturalizací |
| — | Banka |

(64)

Orgány UK uvedly, že uvedení přesných předpokladů úspor BE po roce 2006 je obtížné, protože ukončení platnosti smluv o dodávce paliva uzavřených před restrukturalizací bylo naplánováno na rok 2006. Stanovení předpokládaných přínosů pro BE ze změn proto tedy musí vzít určitým způsobem v úvahu přínosy i pro BNFL z prodloužení smluv do konce životnosti elektráren společnosti BE, což se odráží v cenách nových smluv. Orgány UK s uvážením těchto nejistot uvedly, že interní předpoklady BE o úspoře nákladů během životního cyklu elektráren jsou 239 milionů GBP (nediskontováno) a 140 milionů GBP (diskontováno reálnou sazbou 3,5 % (9)). Tabulka 3 ukazuje vliv na společnost BE v souvislosti se změnami smluv o vyhořelém palivu z reaktorů typu AGR, uzavřených se společností BNFL, které očekávají orgány UK, při stejných třech možných scénářích (10). Čistá současná hodnota (NPV) je vypočítána s použitím reálné diskontní sazby veřejného sektoru v UK ve výši 3,5 %. Tato tabulka ukazuje pouze dopady změn cen ve smlouvách o uloženém palivu k datu účinnosti plánu restrukturalizace nebo po tomto datu. Dopady změn ve smlouvách o palivu uloženém před datem účinnosti plánu restrukturalizace je obtížné stanovit, protože mohou být materializovány pouze v tom případě, že se BE stane nesolventní. Kromě toho je, podle orgánů UK, těžké odhadnout prospěch BE z přenosu nároku na vyhořelé palivo a s tím spojených povinností na společnost BNFL. Orgány UK nicméně uvedly, že subjektivní odhady přínosu pro BE z tohoto přenosu jsou přibližně 1 421 milionů GBP (nediskontováno) a 148 milionů GBP (diskontováno nominální sazbou 5,4 %). Tento přínos není v tabulce 3 zahrnut.

Tabulka 3

Dopad změn NPV na budoucí smlouvy o vyhořelém palivu z reaktorů AGR (11)

(v milionech GBP)

Čistá současná hodnota

Nediskontované celkové platby

Před restrukturalizací

—

Banka

592

1 117

Po restrukturalizaci

| — | Banka |
| --- | --- |

—

Banka

418

558

| — | Zvýšení ceny |
| --- | --- |

—

Zvýšení ceny

881

1 204

| — | Snížení ceny |
| --- | --- |

—

Snížení ceny

3

4

Úspory

| — | Banka |
| --- | --- |

—

Banka

174

559

| — | Zvýšení ceny |
| --- | --- |

—

Zvýšení ceny

– 289

– 87

| — | Snížení ceny |
| --- | --- |

—

Snížení ceny

589

1 113

| (65) | Původně společnosti, které jsou nyní BEG a BEGUK, samy nakoupily uran pro jeho přeložení do BNFL a použily jej pro výrobu jaderného paliva pro své elektrárny s reaktory typu AGR. Společnost, která je nyní BEGUK, potom převedla své smlouvy o pořizování uranu na společnost BNFL. Tyto předcházející smlouvy byly uzavřeny na dlouhou dobu a byly, v každém případě, postačující pouze pro relativně malá množství materiálu požadovaného společností BEGUK, a proto tato změna dala společnosti BNFL pouze omezené možnosti rozvoje obchodu v souvislosti s nákupem a prodejem uranu. |
| --- | --- |

(65)

Původně společnosti, které jsou nyní BEG a BEGUK, samy nakoupily uran pro jeho přeložení do BNFL a použily jej pro výrobu jaderného paliva pro své elektrárny s reaktory typu AGR. Společnost, která je nyní BEGUK, potom převedla své smlouvy o pořizování uranu na společnost BNFL. Tyto předcházející smlouvy byly uzavřeny na dlouhou dobu a byly, v každém případě, postačující pouze pro relativně malá množství materiálu požadovaného společností BEGUK, a proto tato změna dala společnosti BNFL pouze omezené možnosti rozvoje obchodu v souvislosti s nákupem a prodejem uranu.

| (66) | Součástí nového jednání mezi BE a BNFL o smlouvách o budoucích dodávkách vyrobeného jaderného paliva ve společnosti BNFL společnosti BE bylo dohodnuto, že také společnost BEG musí převést svoje smlouvy o pořizování uranu na společnost BNFL, která se tak stane zodpovědná za tvorbu nových dohod o pořizování uranu pro výrobu jaderného paliva pro elektrárny BEG s reaktory typu AGR. |
| --- | --- |

(66)

Součástí nového jednání mezi BE a BNFL o smlouvách o budoucích dodávkách vyrobeného jaderného paliva ve společnosti BNFL společnosti BE bylo dohodnuto, že také společnost BEG musí převést svoje smlouvy o pořizování uranu na společnost BNFL, která se tak stane zodpovědná za tvorbu nových dohod o pořizování uranu pro výrobu jaderného paliva pro elektrárny BEG s reaktory typu AGR.

| (67) | Ve stejném okamžiku odkoupí společnost BNFL zásoby uranu společnosti BEG, jejichž předpokládaná účetní hodnota je 67 milionů GBP. |
| --- | --- |

(67)

Ve stejném okamžiku odkoupí společnost BNFL zásoby uranu společnosti BEG, jejichž předpokládaná účetní hodnota je 67 milionů GBP.

| (68) | Jako součást plánu restrukturalizace dosáhla BE dohod („stabilizační dohody“) o stabilizaci, spojených s určitými podmínkami plateb, splatných společnosti BNFL a řadě významných finančních věřitelů („významní věřitelé“), mezi které patří držitelé většiny obligací splatných v roce 2003, 2006 a 2016 v librách šterlinků a vydaných společností BE („držitelé obligací“), syndikát banky „Eggborough Bank“ včetně Royal Bank of Scotland jako poskytovatele akreditivu („RBS““) (společně „bankovní věřitelé“) a protistrany ke třem neproplaceným Dohodám o nákupu energie („PPA“) a smlouvám na rozdíly (contracts for differences): Teaside Power Limited („TPL“), Total Fina Elf („TFE“) a Enron (dále nazývaní společně jako„protistrany PPA“). |
| --- | --- |

(68)

Jako součást plánu restrukturalizace dosáhla BE dohod („stabilizační dohody“) o stabilizaci, spojených s určitými podmínkami plateb, splatných společnosti BNFL a řadě významných finančních věřitelů („významní věřitelé“), mezi které patří držitelé většiny obligací splatných v roce 2003, 2006 a 2016 v librách šterlinků a vydaných společností BE („držitelé obligací“), syndikát banky „Eggborough Bank“ včetně Royal Bank of Scotland jako poskytovatele akreditivu („RBS““) (společně „bankovní věřitelé“) a protistrany ke třem neproplaceným Dohodám o nákupu energie („PPA“) a smlouvám na rozdíly (contracts for differences): Teaside Power Limited („TPL“), Total Fina Elf („TFE“) a Enron (dále nazývaní společně jako„protistrany PPA“).

| (69) | Podle stabilizačních dohod začne období stabilizace dne 14. února 2003 a skončí nejdříve dne 30. září 2004 nebo při zániku nebo po dokončení restrukturalizace. BNFL a významní věřitelé se s BE dohodli, že během tohoto období nepodniknou žádné kroky pro způsobení nesolventnosti a nebudou po společnosti BE požadovat ani zvyšovat její dlužné a splatné částky. |
| --- | --- |

(69)

Podle stabilizačních dohod začne období stabilizace dne 14. února 2003 a skončí nejdříve dne 30. září 2004 nebo při zániku nebo po dokončení restrukturalizace. BNFL a významní věřitelé se s BE dohodli, že během tohoto období nepodniknou žádné kroky pro způsobení nesolventnosti a nebudou po společnosti BE požadovat ani zvyšovat její dlužné a splatné částky.

| (70) | Povinnosti společností BE a BNFL a významných věřitelů ve smyslu stabilizačních dohod jsou popsány v bodech 71 až 73. |
| --- | --- |

(70)

Povinnosti společností BE a BNFL a významných věřitelů ve smyslu stabilizačních dohod jsou popsány v bodech 71 až 73.

| (71) | Podle stabilizačních dohod:






  a) | Bude pokračovat platba úroků držitelům obligací a bankám syndikátu Eggborough Bank v souladu se stávajícími úmluvami. |
| --- | --- | --- |

(71)

Podle stabilizačních dohod:

a)

Bude pokračovat platba úroků držitelům obligací a bankám syndikátu Eggborough Bank v souladu se stávajícími úmluvami.

| b) | Bance RBS bude vyplácen roční úrok ve výši 6 % (s ohledem na její akreditiv) z částky 34 milionů GBP a protistranám PPA z jejich nárokovaných částek (RBS 37,5 milionů GBP; TPL 159 milionů GBP; TFE 85 milionů GBP; Enron 72 milionů GBP). |
| --- | --- |

b)

Bance RBS bude vyplácen roční úrok ve výši 6 % (s ohledem na její akreditiv) z částky 34 milionů GBP a protistranám PPA z jejich nárokovaných částek (RBS 37,5 milionů GBP; TPL 159 milionů GBP; TFE 85 milionů GBP; Enron 72 milionů GBP).

| c) | EPL bude vyplácena částka odpovídající jejím provozním a investičním nákladům. |
| --- | --- |

c)

EPL bude vyplácena částka odpovídající jejím provozním a investičním nákladům.

| d) | BE bude dále až do dokončení restrukturalizace nakupovat energii od společnosti TPL za fixní ceny na úrovních odpovídajících běžné křivce vývoje cen za elektrickou energii. |
| --- | --- |

d)

BE bude dále až do dokončení restrukturalizace nakupovat energii od společnosti TPL za fixní ceny na úrovních odpovídajících běžné křivce vývoje cen za elektrickou energii.

| e) | Společnosti BNFL bude od 1. dubna 2003 nabíhat úrok s ohledem na částky podle stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva a bude odpuštěn, pokud dojde k restrukturalizaci. Částky, které vzešly ze stávajících dohod o likvidaci vyhořelého paliva v souvislosti s palivem uloženým před datem účinnosti plánu restrukturalizace budou zmrazeny, pokud překročí částky, které by byly splatné v případě nabytí účinnosti nové smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva ode dne 1. dubna 2003 a budou odpuštěny, pokud dojde k restrukturalizaci. |
| --- | --- |

e)

Společnosti BNFL bude od 1. dubna 2003 nabíhat úrok s ohledem na částky podle stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva a bude odpuštěn, pokud dojde k restrukturalizaci. Částky, které vzešly ze stávajících dohod o likvidaci vyhořelého paliva v souvislosti s palivem uloženým před datem účinnosti plánu restrukturalizace budou zmrazeny, pokud překročí částky, které by byly splatné v případě nabytí účinnosti nové smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva ode dne 1. dubna 2003 a budou odpuštěny, pokud dojde k restrukturalizaci.

| (72) | Podle stabilizačních dohod:






  a) | BNFL zmrazí od listopadu roku 2002 do 31. března 2003 všechny platby splatné podle stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva ze dne 1. dubna 2003, BNFL zastaví zvyšování rozdílu mezi platbami splatnými podle stávajících a nových smluv o likvidaci vyhořelého paliva. |
| --- | --- | --- |

(72)

Podle stabilizačních dohod:

a)

BNFL zmrazí od listopadu roku 2002 do 31. března 2003 všechny platby splatné podle stávajících smluv o likvidaci vyhořelého paliva ze dne 1. dubna 2003, BNFL zastaví zvyšování rozdílu mezi platbami splatnými podle stávajících a nových smluv o likvidaci vyhořelého paliva.

| b) | Držitelé obligací zmrazí jistiny splatné na základě obligací roku 2003. |
| --- | --- |

b)

Držitelé obligací zmrazí jistiny splatné na základě obligací roku 2003.

| c) | Banky syndikátu „Eggborough Bank“ zmrazí hlavní splátky a jiné platby splatné podle Smlouvy o kapacitách a poplatcích na údržbu („CTA“) kromě plateb zahrnutých do trvalých povinností společnosti BE. |
| --- | --- |

c)

Banky syndikátu „Eggborough Bank“ zmrazí hlavní splátky a jiné platby splatné podle Smlouvy o kapacitách a poplatcích na údržbu („CTA“) kromě plateb zahrnutých do trvalých povinností společnosti BE.

| d) | Banka RBS zmrazí veškeré částky související s odškodněním RBS, jejími smíšenými garancemi nebo s jejím akreditivem;
  a |
| --- | --- |

d)

Banka RBS zmrazí veškeré částky související s odškodněním RBS, jejími smíšenými garancemi nebo s jejím akreditivem;

a

| e) | Protistrany PPA zmrazí veškeré částky vzniklé v rámci PPA kromě trvalých povinností BE. |
| --- | --- |

e)

Protistrany PPA zmrazí veškeré částky vzniklé v rámci PPA kromě trvalých povinností BE.

| (73) | Povinnosti významných věřitelů podle jejich stabilizačních dohod o platbách pozbudou platnosti, pokud nastane některý z následujících případů a významný věřitel předá společnosti BE zprávu o ukončení:






  a) | Vznikne prodleva v platbě časově nerozlišených plateb tomuto významnému věřiteli, která trvá déle než 20 pracovních dnů. |
| --- | --- | --- |

(73)

Povinnosti významných věřitelů podle jejich stabilizačních dohod o platbách pozbudou platnosti, pokud nastane některý z následujících případů a významný věřitel předá společnosti BE zprávu o ukončení:

a)

Vznikne prodleva v platbě časově nerozlišených plateb tomuto významnému věřiteli, která trvá déle než 20 pracovních dnů.

| b) | Likvidace společnosti BE nebo vydání návrhu nebo příkazu na správní dozor nad BE nebo některou její pobočkou. |
| --- | --- |

b)

Likvidace společnosti BE nebo vydání návrhu nebo příkazu na správní dozor nad BE nebo některou její pobočkou.

| c) | Vláda UK vznese písemný požadavek na vyrovnání dluhu společností BE a jejích poboček vyplývajícího z Dohody o poskytnutí úvěru nebo z některé smlouvy s komerčními bankami garantované vládou UK. |
| --- | --- |

c)

Vláda UK vznese písemný požadavek na vyrovnání dluhu společností BE a jejích poboček vyplývajícího z Dohody o poskytnutí úvěru nebo z některé smlouvy s komerčními bankami garantované vládou UK.

| d) | Zástupce „Eggborough Credit Facility“, RBS, bankovní syndikát TPL nebo společnost Enron nevydají náležitá schválení. |
| --- | --- |

d)

Zástupce „Eggborough Credit Facility“, RBS, bankovní syndikát TPL nebo společnost Enron nevydají náležitá schválení.

| e) | Společnost BE nebo některá její pobočka vydá dokumentaci, která předpokládá distribuci významným věřitelům za jiných podmínek, než které jsou uvedeny v podmínkách schválených významnými věřiteli. |
| --- | --- |

e)

Společnost BE nebo některá její pobočka vydá dokumentaci, která předpokládá distribuci významným věřitelům za jiných podmínek, než které jsou uvedeny v podmínkách schválených významnými věřiteli.

| (74) | Tabulka 4 stanovuje úroveň hotovosti, která by podle orgánů UK mohla být uspořena společností BE díky stabilizačním dohodám, pokud by datum účinnosti plánu restrukturalizace bylo 31. března 2004.
  Tabulka 4
  Hotovost uspořená společností BE díky stabilizačním dohodám








  (v milionech GBP) |
| --- | --- |
| | | Rok končící v březnu20 03 | Rok končící v březnu 2004 |
| BNFL | | 132 | 265 |
| Držitelé obligací | | 110 | 0 |
| Eggborough Bank | | 47 | 40 |
| TPL | | 13 | 33 |
| TFE | | 3 | 14 |
| Enron | | 4 | 19 |
| Dopad na DPH | | 0 | – 8 |
| Dopad na úroky | | – 9 | – 21 |
| Dopad stabilizace | | 300 | 342 |
| Kumulovaná hotovost | | 300 | 642 |

(74)

Tabulka 4 stanovuje úroveň hotovosti, která by podle orgánů UK mohla být uspořena společností BE díky stabilizačním dohodám, pokud by datum účinnosti plánu restrukturalizace bylo 31. března 2004.

Tabulka 4

Hotovost uspořená společností BE díky stabilizačním dohodám

(v milionech GBP)

Rok končící v březnu20 03

Rok končící v březnu 2004

BNFL

132

265

Držitelé obligací

110

0

Eggborough Bank

47

40

TPL

13

33

TFE

3

14

Enron

4

19

Dopad na DPH

0

– 8

Dopad na úroky

– 9

– 21

Dopad stabilizace

300

342

Kumulovaná hotovost

300

642

| (75) | Kromě stabilizačních dohod předpokládá plán restrukturalizace také požadavky na restrukturalizaci a změnu časového plánu pohledávek významných věřitelů. Dne 14. února 2003 dosáhla BE nezávazné dohody s významnými věřiteli o kompromisu a rozložení jejich pohledávek. |
| --- | --- |

(75)

Kromě stabilizačních dohod předpokládá plán restrukturalizace také požadavky na restrukturalizaci a změnu časového plánu pohledávek významných věřitelů. Dne 14. února 2003 dosáhla BE nezávazné dohody s významnými věřiteli o kompromisu a rozložení jejich pohledávek.

| (76) | Pasiva významných věřitelů, u kterých je třeba dosažení kompromisu, jsou podle neauditované účetní uzávěrky společnosti za období šesti měsíců ke dni 30. září 2002 následující:






  — | Držitelé obligací: 408 milionů GBP |
| --- | --- | --- |

(76)

Pasiva významných věřitelů, u kterých je třeba dosažení kompromisu, jsou podle neauditované účetní uzávěrky společnosti za období šesti měsíců ke dni 30. září 2002 následující:

—

Držitelé obligací: 408 milionů GBP

| — | Bankovní věřitelé: 490 milionů GBP |
| --- | --- |

—

Bankovní věřitelé: 490 milionů GBP

| — | Protistrany PPA: 365 milionů GBP |
| --- | --- |

—

Protistrany PPA: 365 milionů GBP

| (77) | Podle hlavních podmínek již byly pro účely restrukturalizačního balíčku stanoveny nárokované částky PPA ve výši 316 milionů GBP. |
| --- | --- |

(77)

Podle hlavních podmínek již byly pro účely restrukturalizačního balíčku stanoveny nárokované částky PPA ve výši 316 milionů GBP.

| (78) | Pasíva budou restrukturalizována a znovu časově rozložena takto:






  a) | budou vydány nové obligace v hodnotě 275 milionů GBP, které budou rozděleny mezi držitele obligací, bankovní věřitele, RBS, TPL, TFE a Enron; |
| --- | --- | --- |

(78)

Pasíva budou restrukturalizována a znovu časově rozložena takto:

a)

budou vydány nové obligace v hodnotě 275 milionů GBP, které budou rozděleny mezi držitele obligací, bankovní věřitele, RBS, TPL, TFE a Enron;

| b) | s bankami syndikátu Eggborough Bank bude uzavřena nová CTA s finanční návratností pro banky, která se rovná hodnotě 150 milionů GBP nových obligací; |
| --- | --- |

b)

s bankami syndikátu Eggborough Bank bude uzavřena nová CTA s finanční návratností pro banky, která se rovná hodnotě 150 milionů GBP nových obligací;

| c) | pro držitele obligací, bankovní věřitele, RBS, TPL, TFE a Enron budou vydány kmenové akcie BE; |
| --- | --- |

c)

pro držitele obligací, bankovní věřitele, RBS, TPL, TFE a Enron budou vydány kmenové akcie BE;

| (79) | Společnost BE provedla revizi své obchodní strategie s cílem snížit rizika závislosti na výstupech a na změnách cen. Provedená revize tvoří jeden z prvků restrukturalizačního balíčku, který zvýší finanční odolnost společnosti BE. |
| --- | --- |

(79)

Společnost BE provedla revizi své obchodní strategie s cílem snížit rizika závislosti na výstupech a na změnách cen. Provedená revize tvoří jeden z prvků restrukturalizačního balíčku, který zvýší finanční odolnost společnosti BE.

| (80) | Společnost BE je jedním z největších výrobců elektrické energie ve Spojeném království, přispívající 20 % k celkové výrobě elektrické energie v UK. Toto portfolio výroby elektrické energie se skládá z výroby v jaderných elektrárnách (83 % kapacity) a v uhelných elektrárnách (17 % kapacity). Všechny elektrárny mohou vyrobit přibližně 75 TWh ročně. |
| --- | --- |

(80)

Společnost BE je jedním z největších výrobců elektrické energie ve Spojeném království, přispívající 20 % k celkové výrobě elektrické energie v UK. Toto portfolio výroby elektrické energie se skládá z výroby v jaderných elektrárnách (83 % kapacity) a v uhelných elektrárnách (17 % kapacity). Všechny elektrárny mohou vyrobit přibližně 75 TWh ročně.

| (81) | Obchodní odnož společnosti BE, společnost BEPET, je odpovědná za prodej portfolia generované elektrické energie společností BE, řízení závislosti BE na kolísání cen elektrické energie na trhu a za zajištění co nejvyšších prodejních cen, kterých společnost BE dosáhne na trhu. Protože 83 % kapacity výroby společnosti BE představuje elektřina z jaderných elektráren, je hlavním záměrem BEPET prodej této téměř nepřetržité dodávky elektrické energie. |
| --- | --- |

(81)

Obchodní odnož společnosti BE, společnost BEPET, je odpovědná za prodej portfolia generované elektrické energie společností BE, řízení závislosti BE na kolísání cen elektrické energie na trhu a za zajištění co nejvyšších prodejních cen, kterých společnost BE dosáhne na trhu. Protože 83 % kapacity výroby společnosti BE představuje elektřina z jaderných elektráren, je hlavním záměrem BEPET prodej této téměř nepřetržité dodávky elektrické energie.

| (82) | V obchodním portfoliu je také klíčovým prvkem uhelná elektrárna v Eggborough. Tato elektrárna nabízí flexibilní dodávku energie pro uspokojení měnících se požadavků zákazníků a také hodnotnou „pojistku“ pro případ výpadku jaderné elektrárny. Elektrárna je flexibilní s ohledem na požadavky velkých průmyslových a komerčních zákazníků a je také částí jejich velkoobchodního prodeje. |
| --- | --- |

(82)

V obchodním portfoliu je také klíčovým prvkem uhelná elektrárna v Eggborough. Tato elektrárna nabízí flexibilní dodávku energie pro uspokojení měnících se požadavků zákazníků a také hodnotnou „pojistku“ pro případ výpadku jaderné elektrárny. Elektrárna je flexibilní s ohledem na požadavky velkých průmyslových a komerčních zákazníků a je také částí jejich velkoobchodního prodeje.

| (83) | Aby mohla společnost BEPET řídit závislost společnosti BE na kolísání cen a současně maximalizovat své prodejní ceny na trhu, prodává své výstupy dopředu. V okamžiku, kdy je elektrická energie vyráběná, snaží se BEPET, společně s ostatními výrobci, mít prodáno 100 % své vyrobené energie, aby zabránila své závislosti na typicky proměnných cenách v mechanismu vyrovnávajícím odchylky v soustavě (Balancing Mechanism). Díky prodeji v předstihu je společnost schopna zaručit, že budoucí generované výkony jsou prodány za ceny běžné v dané době a, v některých případech, také to, že ceny za budoucí produkci jsou fixní. |
| --- | --- |

(83)

Aby mohla společnost BEPET řídit závislost společnosti BE na kolísání cen a současně maximalizovat své prodejní ceny na trhu, prodává své výstupy dopředu. V okamžiku, kdy je elektrická energie vyráběná, snaží se BEPET, společně s ostatními výrobci, mít prodáno 100 % své vyrobené energie, aby zabránila své závislosti na typicky proměnných cenách v mechanismu vyrovnávajícím odchylky v soustavě (Balancing Mechanism). Díky prodeji v předstihu je společnost schopna zaručit, že budoucí generované výkony jsou prodány za ceny běžné v dané době a, v některých případech, také to, že ceny za budoucí produkci jsou fixní.

| (84) | Společnost BEPET má velké množství cest, kterými může prodávat produkci společnosti BE a 32 % její celkové produkce prodává formou tzv. přímého prodeje (Direct Supply Business „DSB“). DSB vznikl organicky a představuje klíčový prvek obchodní strategie společnosti BE. |
| --- | --- |

(84)

Společnost BEPET má velké množství cest, kterými může prodávat produkci společnosti BE a 32 % její celkové produkce prodává formou tzv. přímého prodeje (Direct Supply Business „DSB“). DSB vznikl organicky a představuje klíčový prvek obchodní strategie společnosti BE.

| (85) | Pozice společnosti BE na maloobchodním trhu je vzhledem k jejímu generovanému výkonu relativně malá ve srovnání s ostatními významnými producenty ve Velké Británii. Růst BE na tomto trhu je motivován spíše cílem rozšířit distribuční možnosti pro dodávku elektrické energie než obsadit maloobchodní trh jako takový. BE dosahuje vzhledem k soutěžní podstatě tohoto trhu hrubého rozpětí svého přímého prodeje ve výši přibližně 2 % (12). |
| --- | --- |

(85)

Pozice společnosti BE na maloobchodním trhu je vzhledem k jejímu generovanému výkonu relativně malá ve srovnání s ostatními významnými producenty ve Velké Británii. Růst BE na tomto trhu je motivován spíše cílem rozšířit distribuční možnosti pro dodávku elektrické energie než obsadit maloobchodní trh jako takový. BE dosahuje vzhledem k soutěžní podstatě tohoto trhu hrubého rozpětí svého přímého prodeje ve výši přibližně 2 % (12).

| (86) | Důvodem finančních obtíží, kterým musela BE v září roku 2002 čelit, byly tři významné neproplacené dohody o nákupu elektrické energie a smlouvy na rozdíly, které společnost uzavřela jako součást své dřívější podnikové obchodní aktivity. Každá z nich byla zahrnuta do dohody o kompromisu uzavřené s významnými věřiteli jako součást restrukturalizačního balíčku. |
| --- | --- |

(86)

Důvodem finančních obtíží, kterým musela BE v září roku 2002 čelit, byly tři významné neproplacené dohody o nákupu elektrické energie a smlouvy na rozdíly, které společnost uzavřela jako součást své dřívější podnikové obchodní aktivity. Každá z nich byla zahrnuta do dohody o kompromisu uzavřené s významnými věřiteli jako součást restrukturalizačního balíčku.

| (87) | První z nich je smlouva se společností TFE. Ve srovnání se současnými běžnými tržními cenami je cena uplatněná podle této smlouvy velmi vysoká. Dohoda byla uzavřena v roce 1997, v době, kdy ceny byly v průměru mnohem vyšší než v současné době. Dohoda je pro společnost BE v podstatě neproplacená a nárokovaná částka k výplatě pro společnost TFE je 85 milionů GBP. |
| --- | --- |

(87)

První z nich je smlouva se společností TFE. Ve srovnání se současnými běžnými tržními cenami je cena uplatněná podle této smlouvy velmi vysoká. Dohoda byla uzavřena v roce 1997, v době, kdy ceny byly v průměru mnohem vyšší než v současné době. Dohoda je pro společnost BE v podstatě neproplacená a nárokovaná částka k výplatě pro společnost TFE je 85 milionů GBP.

| (88) | Další dohoda se týká swapového kontraktu se společností Enron ze dne 1. dubna 1996, což je nástroj pro finanční vyrovnání, založený na rozdílu mezi špičkovými a mimošpičkovými cenami. BE uzavřela tuto smlouvu před nákupem elektrárny v Eggborough. Byla míněna jako ochrana proti rizikům vyplývajícím ze změn v narůstajícím obchodování s průmyslovými a komerčními zákazníky. Nárokovaná částka k výplatě pro společnost Enron, uznaná v restrukturalizačním balíčku, je 72 milionů GBP. |
| --- | --- |

(88)

Další dohoda se týká swapového kontraktu se společností Enron ze dne 1. dubna 1996, což je nástroj pro finanční vyrovnání, založený na rozdílu mezi špičkovými a mimošpičkovými cenami. BE uzavřela tuto smlouvu před nákupem elektrárny v Eggborough. Byla míněna jako ochrana proti rizikům vyplývajícím ze změn v narůstajícím obchodování s průmyslovými a komerčními zákazníky. Nárokovaná částka k výplatě pro společnost Enron, uznaná v restrukturalizačním balíčku, je 72 milionů GBP.

| (89) | Třetí smlouva se týká dohody s TPL, kterou BE převzala s nákupem společnosti SWALEC. Tato smlouva byla původně podepsána dne 26. června 1991. Jedná se v podstatě o neproplacenou smlouvu. Nárokovaná částka k výplatě pro společnost TPL, uznaná v restrukturalizačním balíčku, je 159 milionů GBP. |
| --- | --- |

(89)

Třetí smlouva se týká dohody s TPL, kterou BE převzala s nákupem společnosti SWALEC. Tato smlouva byla původně podepsána dne 26. června 1991. Jedná se v podstatě o neproplacenou smlouvu. Nárokovaná částka k výplatě pro společnost TPL, uznaná v restrukturalizačním balíčku, je 159 milionů GBP.

| (90) | Společnost BE se rozhodla, že jako součást restrukturalizačního balíčku pro restrukturalizaci zabezpečí více střednědobých fixních prodejních cen za své výstupy. Podle vlády UK sníží zavedení této strategie nestálost toku hotovosti a posílí dlouhodobou finanční životaschopnost společnosti. |
| --- | --- |

(90)

Společnost BE se rozhodla, že jako součást restrukturalizačního balíčku pro restrukturalizaci zabezpečí více střednědobých fixních prodejních cen za své výstupy. Podle vlády UK sníží zavedení této strategie nestálost toku hotovosti a posílí dlouhodobou finanční životaschopnost společnosti.

| (91) | Podle této nové strategie způsobí pevné ceny za prodej budoucí produkce to, že společnost prodá dopředu větší podíl své produkce v příštích 3–5 letech za pevnou cenu, takže společnost BEPET stanoví cenu vetší části budoucí produkce. |
| --- | --- |

(91)

Podle této nové strategie způsobí pevné ceny za prodej budoucí produkce to, že společnost prodá dopředu větší podíl své produkce v příštích 3–5 letech za pevnou cenu, takže společnost BEPET stanoví cenu vetší části budoucí produkce.

| (92) | Hlavní záměry nové obchodní strategie jsou i) omezit cenová rizika zajištěním budoucích smluv za pevné ceny, ii) udržovat životaschopné obchodní kanály pro významné objemy vyráběné elektrické energie a iii) zajistit další hotovost pro udržení adekvátních finančních rezerv. |
| --- | --- |

(92)

Hlavní záměry nové obchodní strategie jsou i) omezit cenová rizika zajištěním budoucích smluv za pevné ceny, ii) udržovat životaschopné obchodní kanály pro významné objemy vyráběné elektrické energie a iii) zajistit další hotovost pro udržení adekvátních finančních rezerv.

| (93) | Od okamžiku, kdy byla začátkem prosince roku 2002 vyhlášena nová obchodní strategie, byla společnost BE úspěšná v prodeji nebo rozšíření prodeje o dalších 14,8 TWh v přímém prodeji pro období roků 2003 až 2006. Toho bylo dosaženo obnovením ročních smluv a některých rozšíření víceletých dohod. K datu 6. března 2003 vedla BE také jednání s řadou velkoobchodních partnerů na téma strukturovaných nákupů. |
| --- | --- |

(93)

Od okamžiku, kdy byla začátkem prosince roku 2002 vyhlášena nová obchodní strategie, byla společnost BE úspěšná v prodeji nebo rozšíření prodeje o dalších 14,8 TWh v přímém prodeji pro období roků 2003 až 2006. Toho bylo dosaženo obnovením ročních smluv a některých rozšíření víceletých dohod. K datu 6. března 2003 vedla BE také jednání s řadou velkoobchodních partnerů na téma strukturovaných nákupů.

| (94) | Dne 6. února 2003 byly podepsány významné smlouvy se společností British Gas Trading Limited o ročním prodeji přibližně 10 TWh až do 1. dubna 2007, z něhož je více než polovina za pevnou cenu. |
| --- | --- |

(94)

Dne 6. února 2003 byly podepsány významné smlouvy se společností British Gas Trading Limited o ročním prodeji přibližně 10 TWh až do 1. dubna 2007, z něhož je více než polovina za pevnou cenu.

| (95) | Nové smlouvy se společností BNFL také poskytují určitý prvek ochrany pro BE před změnami ceny elektrické energie s ohledem na cenu, která bude zaplacena, v závislosti na ceně elektrické energie, za dodávku paliva pro generátory typu AGR a za likvidaci vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR. Při současných tržních cenách poskytuje nová dohoda s BNFL částečnou ochranu přibližně 60 % výstupu generátorů typu AGR společnosti BE, což je roční produkce přibližně 58 TWh. |
| --- | --- |

(95)

Nové smlouvy se společností BNFL také poskytují určitý prvek ochrany pro BE před změnami ceny elektrické energie s ohledem na cenu, která bude zaplacena, v závislosti na ceně elektrické energie, za dodávku paliva pro generátory typu AGR a za likvidaci vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR. Při současných tržních cenách poskytuje nová dohoda s BNFL částečnou ochranu přibližně 60 % výstupu generátorů typu AGR společnosti BE, což je roční produkce přibližně 58 TWh.

| (96) | BE navrhuje soustředit se ve své střednědobé strategii na tyto úkoly:






  a) | Zajistit, aby jaderné elektrárny společnosti BE pracovaly z hlediska bezpečnosti a výkonu na světové úrovni. |
| --- | --- | --- |

(96)

BE navrhuje soustředit se ve své střednědobé strategii na tyto úkoly:

a)

Zajistit, aby jaderné elektrárny společnosti BE pracovaly z hlediska bezpečnosti a výkonu na světové úrovni.

| b) | Zvýšit bezpečnost při současném zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

b)

Zvýšit bezpečnost při současném zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti.

| c) | Omezit závislost na velkoobchodních cenách elektrické energie ve Spojeném království a současně dále udržovat spolehlivé cesty na trh. Toho se dosáhne smluvními podmínkami, možností proměnné výroby elektrické energie v Eggborough a pomocí přímého prodeje, se zaměřením primárně na průmyslový a komerční zákaznický sektor. |
| --- | --- |

c)

Omezit závislost na velkoobchodních cenách elektrické energie ve Spojeném království a současně dále udržovat spolehlivé cesty na trh. Toho se dosáhne smluvními podmínkami, možností proměnné výroby elektrické energie v Eggborough a pomocí přímého prodeje, se zaměřením primárně na průmyslový a komerční zákaznický sektor.

| d) | Rozvíjet ziskový obnovitelný prodej pro podporu konkurenceschopnosti přímého prodeje. |
| --- | --- |

d)

Rozvíjet ziskový obnovitelný prodej pro podporu konkurenceschopnosti přímého prodeje.

| e) | Stále dodržovat závazky o podpoře aktivit spojených s bezpečností, které jsou financované EU v bývalém Sovětském svazu a v zemích východní Evropy. |
| --- | --- |

e)

Stále dodržovat závazky o podpoře aktivit spojených s bezpečností, které jsou financované EU v bývalém Sovětském svazu a v zemích východní Evropy.

| (97) | Dne 23. prosince 2002 oznámila BE, že začala připravovat tento koncept dohody o prodej svého 82,4 % podílu ve společnosti Bruce Power: prodej 79,8 % konsorciu složenému ze společností Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust a TransCanada PipeLines Limited (dále jen „konsorcium“) a 2,6 % společnosti Power Workers’ Union Trust No1 and The Society. Konsorcium se dále dohodlo, že nakoupí 50 % podíl společnosti BE v Huron Wind, což je projekt větrných turbín v Ontariu. Prodej společností Bruce Power a Huron Wind konsorciu se uskutečnil dne 14. února 2003. Při uzavření obchodu obdržela společnost BE 678 milionů CAD v hotovosti. Dále společnost BE očekává, že obdrží až 140 milionů CAD při novém spuštění dvou jednotek Bruce A a z účtů založených u třetí osoby. |
| --- | --- |

(97)

Dne 23. prosince 2002 oznámila BE, že začala připravovat tento koncept dohody o prodej svého 82,4 % podílu ve společnosti Bruce Power: prodej 79,8 % konsorciu složenému ze společností Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust a TransCanada PipeLines Limited (dále jen „konsorcium“) a 2,6 % společnosti Power Workers’ Union Trust No1 and The Society. Konsorcium se dále dohodlo, že nakoupí 50 % podíl společnosti BE v Huron Wind, což je projekt větrných turbín v Ontariu. Prodej společností Bruce Power a Huron Wind konsorciu se uskutečnil dne 14. února 2003. Při uzavření obchodu obdržela společnost BE 678 milionů CAD v hotovosti. Dále společnost BE očekává, že obdrží až 140 milionů CAD při novém spuštění dvou jednotek Bruce A a z účtů založených u třetí osoby.

| (98) | První výtěžek ve výši 275 milionů GBP, snížený o určitou částku za náklady spojené s převodem, byl proplacen na účet odsouhlasený společností DTI a byl v její prospěch zaúčtován na základě smlouvy o podřízeném dluhu (Credit Facility Agreement – „CFA“). |
| --- | --- |

(98)

První výtěžek ve výši 275 milionů GBP, snížený o určitou částku za náklady spojené s převodem, byl proplacen na účet odsouhlasený společností DTI a byl v její prospěch zaúčtován na základě smlouvy o podřízeném dluhu (Credit Facility Agreement – „CFA“).

| (99) | Společnosti Exelon Generation Company, LLC („Exelon“) a British Energy Investment Ltd. činily v souvislosti s jejich zájmy ve společnosti AmerGen návrhy ohledně prodeje společnosti AmerGen. Dne 22. prosince 2003 schválili akcionáři společnosti BE prodej jejího 50 % podílu v AmerGen společnosti Exelon Generation Company LLC. BE obdržela přibližně 277 milionů USD v hotovosti. |
| --- | --- |

(99)

Společnosti Exelon Generation Company, LLC („Exelon“) a British Energy Investment Ltd. činily v souvislosti s jejich zájmy ve společnosti AmerGen návrhy ohledně prodeje společnosti AmerGen. Dne 22. prosince 2003 schválili akcionáři společnosti BE prodej jejího 50 % podílu v AmerGen společnosti Exelon Generation Company LLC. BE obdržela přibližně 277 milionů USD v hotovosti.

| (100) | Několik místních orgánů souhlasí s bezúročným odkladem platby obchodních poplatků, které si nárokují vůči společnosti BE. |
| --- | --- |

(100)

Několik místních orgánů souhlasí s bezúročným odkladem platby obchodních poplatků, které si nárokují vůči společnosti BE.

| (101) | Podle informací poskytnutých orgány UK se jedná o tyto organizace:






  — | Rada města Lancaster City, ohledně elektrárny Heysham, částka 1 775 240 GBP, |
| --- | --- | --- |

(101)

Podle informací poskytnutých orgány UK se jedná o tyto organizace:

—

Rada města Lancaster City, ohledně elektrárny Heysham, částka 1 775 240 GBP,

| — | Okresní rada Shepway, ohledně elektrárny Dungeness, částka 578 524 GBP, |
| --- | --- |

—

Okresní rada Shepway, ohledně elektrárny Dungeness, částka 578 524 GBP,

| — | Rada městského okresu Hartlepool, ohledně elektrárny Hartlepool, částka 447 508 GBP, |
| --- | --- |

—

Rada městského okresu Hartlepool, ohledně elektrárny Hartlepool, částka 447 508 GBP,

| — | Rada města North Ayrshire, ohledně elektrárny Hunterston, částka 735 947 GBP, |
| --- | --- |

—

Rada města North Ayrshire, ohledně elektrárny Hunterston, částka 735 947 GBP,

| — | Rada města East Lothian, ohledně elektrárny Torness, částka 765 986 GBP. |
| --- | --- |

—

Rada města East Lothian, ohledně elektrárny Torness, částka 765 986 GBP.

| (102) | Celkově byly posunuty platby v úhrnné výši 4 303 205 GBP a to z termínu platby listopad 2002 na termín únor 2003. Částky podle opatření G zaplatila BE v plné výši v únoru roku 2003 a úrok za pozdní platbu ve výši 65 656,24 GBP byl zaplacen dne 7. října 2003. Výpočet úroku byl proveden podle referenčních sazeb Komise, které byly pro Spojené království 6,01 % do 31. prosince 2002 a 5,42 % po tomto datu. |
| --- | --- |

(102)

Celkově byly posunuty platby v úhrnné výši 4 303 205 GBP a to z termínu platby listopad 2002 na termín únor 2003. Částky podle opatření G zaplatila BE v plné výši v únoru roku 2003 a úrok za pozdní platbu ve výši 65 656,24 GBP byl zaplacen dne 7. října 2003. Výpočet úroku byl proveden podle referenčních sazeb Komise, které byly pro Spojené království 6,01 % do 31. prosince 2002 a 5,42 % po tomto datu.

c)   Finanční dopady restrukturalizačního balíčku

| (103) | Orgány UK předtím, než uvedly účinky plánu restrukturalizace na životaschopnost BE, popsaly ekonomiku výroby elektrické energie v jaderných elektrárnách. Při odhadu ekonomiky aktivit BE při výrobě elektrické energie rozlišuje tento popis mezi nevyhnutelnými náklady v současné době pracujících elektráren společnosti BE a mezi náklady, kterým se lze vyhnout. Jaderné elektrárny jsou charakteristické velmi vysokými nevyhnutelnými náklady a poměrně nízkými náklady, kterým se lze vyhnout, zejména krátkodobými mezními náklady. Protože rozhodnutí vyrábět elektrickou energii je motivováno výší nákladů, kterým se lze vyhnout a na základě faktu, že jaderné elektrárny mají nejnižší krátkodobé mezní náklady, jsou podle orgánů UK jaderné elektrárny, pokud jsou v provozu, ekonomicky hospodárné. |
| --- | --- |

(103)

Orgány UK předtím, než uvedly účinky plánu restrukturalizace na životaschopnost BE, popsaly ekonomiku výroby elektrické energie v jaderných elektrárnách. Při odhadu ekonomiky aktivit BE při výrobě elektrické energie rozlišuje tento popis mezi nevyhnutelnými náklady v současné době pracujících elektráren společnosti BE a mezi náklady, kterým se lze vyhnout. Jaderné elektrárny jsou charakteristické velmi vysokými nevyhnutelnými náklady a poměrně nízkými náklady, kterým se lze vyhnout, zejména krátkodobými mezními náklady. Protože rozhodnutí vyrábět elektrickou energii je motivováno výší nákladů, kterým se lze vyhnout a na základě faktu, že jaderné elektrárny mají nejnižší krátkodobé mezní náklady, jsou podle orgánů UK jaderné elektrárny, pokud jsou v provozu, ekonomicky hospodárné.

| (104) | Orgány UK potom argumentují tím, že pokud bude restrukturalizace společnosti BE úspěšná, nebude podnik strukturálně vytvářet ztrátu. Podle orgánů UK je plán schopen stanovit problematiku vzniku obtíží společnosti BE a je schopen vést k dlouhodobé životaschopnosti. Konkrétně, plán zlepší obchodní strategii BE při snaze o kompenzaci své nezajištěné pozice, zprostí BE od některých velmi vysokých fixních nákladů při přebírání historických jaderných závazků a umožní vytvořit dostatečně vysoké finanční rezervy pro zajištění jejích aktivit. |
| --- | --- |

(104)

Orgány UK potom argumentují tím, že pokud bude restrukturalizace společnosti BE úspěšná, nebude podnik strukturálně vytvářet ztrátu. Podle orgánů UK je plán schopen stanovit problematiku vzniku obtíží společnosti BE a je schopen vést k dlouhodobé životaschopnosti. Konkrétně, plán zlepší obchodní strategii BE při snaze o kompenzaci své nezajištěné pozice, zprostí BE od některých velmi vysokých fixních nákladů při přebírání historických jaderných závazků a umožní vytvořit dostatečně vysoké finanční rezervy pro zajištění jejích aktivit.

| (105) | Cílem plánu restrukturalizace BE je restrukturalizovat náklady a závazky BE a zavést do praxe stabilní kapitálovou strukturu, aby BE mohla dlouhodobě pokračovat v činnosti jako finančně životaschopná entita. Aby BE mohla být považována za finančně životaschopnou, předpokládá vláda UK, že se během určité doby společnost musí stát ziskovou, s pozitivním finančním tokem a musí být schopná nepřetržitě financovat svoje aktivity. |
| --- | --- |

(105)

Cílem plánu restrukturalizace BE je restrukturalizovat náklady a závazky BE a zavést do praxe stabilní kapitálovou strukturu, aby BE mohla dlouhodobě pokračovat v činnosti jako finančně životaschopná entita. Aby BE mohla být považována za finančně životaschopnou, předpokládá vláda UK, že se během určité doby společnost musí stát ziskovou, s pozitivním finančním tokem a musí být schopná nepřetržitě financovat svoje aktivity.

| (106) | Za účelem dosažení cíle finanční životaschopnosti byly rozvinuty následující komponenty plánu restrukturalizace:






  a) | prodej podílů BE ve společnostech Bruce Power a AmerGen, aby se vytvořily hotovostní zdroje podniku, zvýšila odolnost a aby se snížil rozsah obchodování; |
| --- | --- | --- |

(106)

Za účelem dosažení cíle finanční životaschopnosti byly rozvinuty následující komponenty plánu restrukturalizace:

a)

prodej podílů BE ve společnostech Bruce Power a AmerGen, aby se vytvořily hotovostní zdroje podniku, zvýšila odolnost a aby se snížil rozsah obchodování;

| b) | snížení stávající základny nákladů společnosti BE obchodními jednáními se stávajícími významnými věřiteli o kompromisu při jejich historických nárocích a uzavřením Dohody o stabilizaci při restrukturalizaci, výměnou za kombinaci nových dluhů a nového jmění BE po dokončení restrukturalizace; |
| --- | --- |

b)

snížení stávající základny nákladů společnosti BE obchodními jednáními se stávajícími významnými věřiteli o kompromisu při jejich historických nárocích a uzavřením Dohody o stabilizaci při restrukturalizaci, výměnou za kombinaci nových dluhů a nového jmění BE po dokončení restrukturalizace;

| c) | převzetí nákladů na některé závazky vyplývající z jaderných aktivit vládou UK; nová komerční jednání o úvodních a konečných smlouvách o jaderném palivu se společností BNFL; nové obchodní úmluvy s BNFL také snížily závislost BE na nepříznivých pohybech cen elektrické energie; |
| --- | --- |

c)

převzetí nákladů na některé závazky vyplývající z jaderných aktivit vládou UK; nová komerční jednání o úvodních a konečných smlouvách o jaderném palivu se společností BNFL; nové obchodní úmluvy s BNFL také snížily závislost BE na nepříznivých pohybech cen elektrické energie;

| d) | zavedení nové obchodní strategie pro snížení závislosti BE na objemu velkoobchodního trhu s elektrickou energií a cenového rizika. |
| --- | --- |

d)

zavedení nové obchodní strategie pro snížení závislosti BE na objemu velkoobchodního trhu s elektrickou energií a cenového rizika.

| (107) | Podle orgánů UK byl plán restrukturalizace vytvořen tak, aby byly vzaty v úvahu klíčové požadavky finanční životaschopnosti, konkrétně schopnost společnosti financovat svoje aktivity. Protože společnost očekává, že bude čelit potížím při získání finančních prostředků od banky nebo z trhu s obligacemi, zejména při uvážení relativně malého počtu věřitelů připravených poskytnout finanční prostředky společnostem vyrábějícím jadernou energii, je plán restrukturalizace považován za alternativu ke hledání externích finančních prostředků. Plán předpokládá vytvoření a vybudování finančních hotovosti. Tyto finanční rezervy mohou být využity k tomu, aby společnosti umožnily uzavřít smlouvy o prodeji elektrické energie vyžadující záruční krytí a udržely schodky hotovosti bez nutnosti spoléhat se na externí financování. Plán restrukturalizace proto předpokládá vytvoření dvou rezerv: hotovostní rezerva na záruky a rezerva na výpadky a likviditu. Ačkoli jsou identifikované dva samostatné typy rezerv, předpokládá se, že tyto rezervy budou zaměnitelné a bude možno čerpat finance z rezervy na výpadky a likviditu pro splnění dodatečných požadavků na záruky a naopak. To má společnosti BE poskytnout dodatečnou odolnost. |
| --- | --- |

(107)

Podle orgánů UK byl plán restrukturalizace vytvořen tak, aby byly vzaty v úvahu klíčové požadavky finanční životaschopnosti, konkrétně schopnost společnosti financovat svoje aktivity. Protože společnost očekává, že bude čelit potížím při získání finančních prostředků od banky nebo z trhu s obligacemi, zejména při uvážení relativně malého počtu věřitelů připravených poskytnout finanční prostředky společnostem vyrábějícím jadernou energii, je plán restrukturalizace považován za alternativu ke hledání externích finančních prostředků. Plán předpokládá vytvoření a vybudování finančních hotovosti. Tyto finanční rezervy mohou být využity k tomu, aby společnosti umožnily uzavřít smlouvy o prodeji elektrické energie vyžadující záruční krytí a udržely schodky hotovosti bez nutnosti spoléhat se na externí financování. Plán restrukturalizace proto předpokládá vytvoření dvou rezerv: hotovostní rezerva na záruky a rezerva na výpadky a likviditu. Ačkoli jsou identifikované dva samostatné typy rezerv, předpokládá se, že tyto rezervy budou zaměnitelné a bude možno čerpat finance z rezervy na výpadky a likviditu pro splnění dodatečných požadavků na záruky a naopak. To má společnosti BE poskytnout dodatečnou odolnost.

| (108) | BE podnikla různé akce pro zlepšení svého stavu hotovosti formou:






  a) | snížení dopadu sezónnosti řízením profilu plateb tam, kde je to možné; |
| --- | --- | --- |

(108)

BE podnikla různé akce pro zlepšení svého stavu hotovosti formou:

a)

snížení dopadu sezónnosti řízením profilu plateb tam, kde je to možné;

| b) | dalších iniciativ pro úsporu nákladů; |
| --- | --- |

b)

dalších iniciativ pro úsporu nákladů;

| c) | zajištění pohledávek za přímé platby. |
| --- | --- |

c)

zajištění pohledávek za přímé platby.

| (109) | Kromě toho BE prošla procesem obchodního plánování, jehož výsledkem byly aktualizované finanční odhady, a provedla podrobnou revizi záležitostí ohledně činnosti svých elektráren. |
| --- | --- |

(109)

Kromě toho BE prošla procesem obchodního plánování, jehož výsledkem byly aktualizované finanční odhady, a provedla podrobnou revizi záležitostí ohledně činnosti svých elektráren.

| (110) | Během období, které skončilo dne 31. března 2004, byly ze dvou finančních zdrojů vytvořeny finanční rezervy: Dohody o stabilizaci (opatření C) a prodej aktiv (Opatření F), po splátce nevyrovnaných závazků z podpory na záchranu v rámci smlouvy o podřízeném dluhu. |
| --- | --- |

(110)

Během období, které skončilo dne 31. března 2004, byly ze dvou finančních zdrojů vytvořeny finanční rezervy: Dohody o stabilizaci (opatření C) a prodej aktiv (Opatření F), po splátce nevyrovnaných závazků z podpory na záchranu v rámci smlouvy o podřízeném dluhu.

| (111) | Orgány UK zpracovaly tři finanční scénáře, aby byly zohledněny proměnné, na nichž je finanční pozice společnosti BE obzvláště citlivá: generovaný výkon a ceny elektrické energie. Finanční předpoklady byly přezkoumány společností Deloitte & Touche, působící jako konzultant vlády UK v oblasti ekonomického a energetického trhu. Předpoklady o výstupním výkonu a kapacitě zahrnuté do případů obchodního plánování byly přezkoumány společností WS Atkins, působící jako technický poradce společnosti BE a Citigroup, a společností Stone & Webster Management Consultants, Inc., působící jako technický poradce vlády UK. |
| --- | --- |

(111)

Orgány UK zpracovaly tři finanční scénáře, aby byly zohledněny proměnné, na nichž je finanční pozice společnosti BE obzvláště citlivá: generovaný výkon a ceny elektrické energie. Finanční předpoklady byly přezkoumány společností Deloitte & Touche, působící jako konzultant vlády UK v oblasti ekonomického a energetického trhu. Předpoklady o výstupním výkonu a kapacitě zahrnuté do případů obchodního plánování byly přezkoumány společností WS Atkins, působící jako technický poradce společnosti BE a Citigroup, a společností Stone & Webster Management Consultants, Inc., působící jako technický poradce vlády UK.

| (112) | Přezkoumání bralo v úvahu tři hlavní změny, které nastaly od původního oznámení v březnu roku 2003, konkrétně úroveň cen elektrické energie, program na zlepšení činnosti (Performance Improvement Programme – PIP), zaměřený na zlepšení spolehlivosti jaderných elektráren, a obchodní záruky. |
| --- | --- |

(112)

Přezkoumání bralo v úvahu tři hlavní změny, které nastaly od původního oznámení v březnu roku 2003, konkrétně úroveň cen elektrické energie, program na zlepšení činnosti (Performance Improvement Programme – PIP), zaměřený na zlepšení spolehlivosti jaderných elektráren, a obchodní záruky.

| (113) | Ceny elektrické energie se v současných měsících výrazně vyvíjely. Podle orgánů UK jsou ceny elektrické energie v současné době vyšší než 28 GBP/MWh, v porovnání s 16,4 GBP/MWh v březnu roku 2003. Hlavními faktory prognózy změn ceny elektrické energie jsou pohyby cen základních paliv (uhlí, plyn, nafta), stanovení ceny uhlíku, zavedené schématem European Emissions Trading, a objem rozpětí rezerv. |
| --- | --- |

(113)

Ceny elektrické energie se v současných měsících výrazně vyvíjely. Podle orgánů UK jsou ceny elektrické energie v současné době vyšší než 28 GBP/MWh, v porovnání s 16,4 GBP/MWh v březnu roku 2003. Hlavními faktory prognózy změn ceny elektrické energie jsou pohyby cen základních paliv (uhlí, plyn, nafta), stanovení ceny uhlíku, zavedené schématem European Emissions Trading, a objem rozpětí rezerv.

| (114) | Jaderný park společnosti BE byl historicky méně výkonný než jeho mezinárodní protějšky. Nejstarší elektrárny trpěly nedostatečnými investicemi a všechny elektrárny mají významný potenciál pro zlepšení a vysoké krátkodobé riziko výpadku. BE proto zpracovala plán obnovy elektráren. Přínosy PIP se musí odvíjet od kulturní a organizační změny a od zvýšených investic v oblasti kapitálu a zaměstnanců. Plán musí vyústit, během času, do snížení nespolehlivosti elektráren a do zvýšení produkce elektrické energie. |
| --- | --- |

(114)

Jaderný park společnosti BE byl historicky méně výkonný než jeho mezinárodní protějšky. Nejstarší elektrárny trpěly nedostatečnými investicemi a všechny elektrárny mají významný potenciál pro zlepšení a vysoké krátkodobé riziko výpadku. BE proto zpracovala plán obnovy elektráren. Přínosy PIP se musí odvíjet od kulturní a organizační změny a od zvýšených investic v oblasti kapitálu a zaměstnanců. Plán musí vyústit, během času, do snížení nespolehlivosti elektráren a do zvýšení produkce elektrické energie.

| (115) | BE také vzala v úvahu současné významné zvýšení požadavků na záruky vyplývající ze zvýšení tržních cen. |
| --- | --- |

(115)

BE také vzala v úvahu současné významné zvýšení požadavků na záruky vyplývající ze zvýšení tržních cen.

| (116) | Aby se určil dopad alternativních odhadů generovaného výkonu a cen elektrické energie na finanční pozici BE, uvážila BE jednu výhodnou a jednu nevýhodnou citlivost, které berou v úvahu vývoj cen elektrické energie, přínosy PIP a očekávané souběžné předpoklady:






  a) | „výhodný případ“ (Upside Case), který je základem pro roční rozpočet BE a je použit pro stanovení výkonnostních cílů; obecně je ekvivalentní „výhodnému případu“ popsanému v rozhodnutí o zahájení řízení; |
| --- | --- | --- |

(116)

Aby se určil dopad alternativních odhadů generovaného výkonu a cen elektrické energie na finanční pozici BE, uvážila BE jednu výhodnou a jednu nevýhodnou citlivost, které berou v úvahu vývoj cen elektrické energie, přínosy PIP a očekávané souběžné předpoklady:

a)

„výhodný případ“ (Upside Case), který je základem pro roční rozpočet BE a je použit pro stanovení výkonnostních cílů; obecně je ekvivalentní „výhodnému případu“ popsanému v rozhodnutí o zahájení řízení;

| b) | „případ nového seznamu“ (Re-listing Case), který je základem pro uvedení ve veřejných prohlášeních a v prospektu, který bude v seznamu uveden; musí se na něj pohlížet jako na „bankovní případ“. Ceny „případu nového seznamu“ jsou odvozeny od termínové křivky, která používá tržní model a která zahrnuje názor BE na náklady za palivo a na stanovení cen za uhlík; |
| --- | --- |

b)

„případ nového seznamu“ (Re-listing Case), který je základem pro uvedení ve veřejných prohlášeních a v prospektu, který bude v seznamu uveden; musí se na něj pohlížet jako na „bankovní případ“. Ceny „případu nového seznamu“ jsou odvozeny od termínové křivky, která používá tržní model a která zahrnuje názor BE na náklady za palivo a na stanovení cen za uhlík;

| c) | „rozumný nejhorší případ“ (Reasonable Worst Case – RWC), který je ekvivalentní nejnevýhodnějšímu případu a který bere v úvahu nejistoty cen a výstupu; ceny RWC jsou založeny na cenové křivce sestavené společností BE. |
| --- | --- |

c)

„rozumný nejhorší případ“ (Reasonable Worst Case – RWC), který je ekvivalentní nejnevýhodnějšímu případu a který bere v úvahu nejistoty cen a výstupu; ceny RWC jsou založeny na cenové křivce sestavené společností BE.

| (117) | Vláda UK vzala jako základ pro ověření životaschopnosti BE údaje o rezervách společnosti. Na jejich základě došla pro období roků 2005–2010 k následujícímu hodnocení:
  Tabulka 5
  Údaje o rezervách











  (v milionech GBP) |
| --- | --- |
| Případ nového seznamu/Bankovní případ | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Rezerva na likviditu | [...] (14) |
| Dopad sezónnosti a pohledávek |
| Rezervy po sezóně |
| Kumulativní dopad nejistot hotovosti, výstupu a záruk (13) |
| Rezervy po nejistotách |
| Kumulativní dopad akcí managementu ohledně hotovosti a záruk |
| Rezervy po akcích managementu |
| RWC/Nejnevýhodnější případ |
| Rezerva na likviditu |
| Dopad sezónnosti a pohledávek |
| Rezervy po sezóně |
| Kumulativní dopad nejistot hotovosti, výstupu a záruk |
| Rezervy po nejistotách |
| Kumulativní dopad akcí managementu ohledně hotovosti a záruk |
| Rezervy po akcích managementu |

(117)

Vláda UK vzala jako základ pro ověření životaschopnosti BE údaje o rezervách společnosti. Na jejich základě došla pro období roků 2005–2010 k následujícímu hodnocení:

Tabulka 5

Údaje o rezervách

(v milionech GBP)

Případ nového seznamu/Bankovní případ

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Rezerva na likviditu

[...] (14)

Dopad sezónnosti a pohledávek

Rezervy po sezóně

Kumulativní dopad nejistot hotovosti, výstupu a záruk (13)

Rezervy po nejistotách

Kumulativní dopad akcí managementu ohledně hotovosti a záruk

Rezervy po akcích managementu

RWC/Nejnevýhodnější případ

Rezerva na likviditu

Dopad sezónnosti a pohledávek

Rezervy po sezóně

Kumulativní dopad nejistot hotovosti, výstupu a záruk

Rezervy po nejistotách

Kumulativní dopad akcí managementu ohledně hotovosti a záruk

Rezervy po akcích managementu

| (118) | Orgány UK v souvislosti s případem nového seznamu také poskytly očekávanou výsledovku zisků a ztrát pro období roků 2005/2009.
  Tabulka 6
  Výkaz zisků a ztrát v případě nového seznamu | Předpověď na pět let |
| --- | --- | --- |
| Výkaz zisků a ztrát | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Výroba jaderné energie v TWh | [...] |
| Příjmy |
| Prodej vyrobené energie |
| Ostatní prodej |
| Celkové příjmy |
| Provozní náklady |
| Náklady za palivo |
| Osobní náklady |
| Materiál a služby |
| Kapitál zaúčtovaný do zisků a ztrát (P/L) |
| Pokles ceny a amortizace |
| Celkové provozní náklady |
| Provozní zisk/(ztráty) |
| Příspěvek z nových obchodních aktivit (New Business Activities – PBIT): |
| AmerGen (před přehodnocením) |
| Zisk před finančními odvody a před zdaněním |
| Finanční odvody |
| Revalorizace (netto) |
| Čistý úrok a jiné finanční odvody |
| Celkové finanční odvody |
| Zisk před zdaněním | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Menšinová účast (podíl v PBT) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Zisk před zdaněním (a pojistné plnění HMG) | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Změny v pojistném plnění HMG | 0 | – 96 | – 133 | – 206 | – 156 |
| Zisk před zdaněním (a mimořádné události) | 17 | 75 | 53 | 130 | 199 |
| Mimořádné události | 4 068 | 0 | 0 | – 40 | 0 |
| Zisk před zdaněním (po mimořádných událostech) | 4 085 | 75 | 53 | 90 | 199 |
| Daň | 0 | 0 | 0 | – 26 | – 87 |
| Zisk po zdanění a mimořádných událostech (Před zdaněním mimořádných událostí) | 4 085 | 75 | 53 | 64 | 112 |
| Zdroj: BE

  Poznámka: Údaje pro období roků 2004/2005 byly připraveny jen předběžně (tj. aby bylo možné snadněji provést porovnání, pro účely účtování berou náklady za palivo a na opětovné zhodnocení v úvahu nové smlouvy o palivu, i když se neuplatní dříve než k datu účinnosti restrukturalizace). |

(118)

Orgány UK v souvislosti s případem nového seznamu také poskytly očekávanou výsledovku zisků a ztrát pro období roků 2005/2009.

Tabulka 6

Výkaz zisků a ztrát v případě nového seznamu

Předpověď na pět let

Výkaz zisků a ztrát

2005

2006

2007

2008

2009

Výroba jaderné energie v TWh

[...]

Příjmy

Prodej vyrobené energie

Ostatní prodej

Celkové příjmy

Provozní náklady

Náklady za palivo

Osobní náklady

Materiál a služby

Kapitál zaúčtovaný do zisků a ztrát (P/L)

Pokles ceny a amortizace

Celkové provozní náklady

Provozní zisk/(ztráty)

Příspěvek z nových obchodních aktivit (New Business Activities – PBIT):

AmerGen (před přehodnocením)

Zisk před finančními odvody a před zdaněním

Finanční odvody

Revalorizace (netto)

Čistý úrok a jiné finanční odvody

Celkové finanční odvody

Zisk před zdaněním

17

171

186

336

355

Menšinová účast (podíl v PBT)

0

0

0

0

0

Zisk před zdaněním (a pojistné plnění HMG)

17

171

186

336

355

Změny v pojistném plnění HMG

0

– 96

– 133

– 206

– 156

Zisk před zdaněním (a mimořádné události)

17

75

53

130

199

Mimořádné události

4 068

0

0

– 40

0

Zisk před zdaněním (po mimořádných událostech)

4 085

75

53

90

199

Daň

0

0

0

– 26

– 87

Zisk po zdanění a mimořádných událostech (Před zdaněním mimořádných událostí)

4 085

75

53

64

112

Zdroj: BE

Poznámka: Údaje pro období roků 2004/2005 byly připraveny jen předběžně (tj. aby bylo možné snadněji provést porovnání, pro účely účtování berou náklady za palivo a na opětovné zhodnocení v úvahu nové smlouvy o palivu, i když se neuplatní dříve než k datu účinnosti restrukturalizace).

| (119) | Tyto odhady ukazují, že zisk před zdaněním, menšinovou účastí, závazky vlády UK a mimořádnými událostmi se zvýší ze 17 milionů GBP v roce 2005 až na rozsah od 171 milionů GBP do 355 milionů GBP v následujících létech. Mimořádné události v roce 2005 se týkají zahrnutí závazků vlády UK financovat závazky vyplývající z jaderných aktivit podle opatření A do účetnictví. |
| --- | --- |

(119)

Tyto odhady ukazují, že zisk před zdaněním, menšinovou účastí, závazky vlády UK a mimořádnými událostmi se zvýší ze 17 milionů GBP v roce 2005 až na rozsah od 171 milionů GBP do 355 milionů GBP v následujících létech. Mimořádné události v roce 2005 se týkají zahrnutí závazků vlády UK financovat závazky vyplývající z jaderných aktivit podle opatření A do účetnictví.

| (120) | Zisk před zdaněním je výrazně snížen příspěvkem do NLF od roku 2005. Avšak 65 % těchto příspěvků jsou toky hotovosti dostupné po zaplacení úroků z dluhu a nejsou splatné, pokud je tok hotovosti negativní nebo pokud jsou vyžadovány převody za účelem udržení cílové finanční rezervy. |
| --- | --- |

(120)

Zisk před zdaněním je výrazně snížen příspěvkem do NLF od roku 2005. Avšak 65 % těchto příspěvků jsou toky hotovosti dostupné po zaplacení úroků z dluhu a nejsou splatné, pokud je tok hotovosti negativní nebo pokud jsou vyžadovány převody za účelem udržení cílové finanční rezervy.

| (121) | Analýza finančních předpokladů společnosti BE demonstruje, že v případě nového seznamu se očekává restrukturalizované obchodování, které má vytvořit zisk a peněžní tok pro uspokojení požadavků různých akcionářů, a že jsou očekávány významné příspěvky vedoucí ke zrušení smluvně nepodchycených závazků a závazků na vyřazení z provozu ještě před jakýmkoliv odvodem akcionářům. |
| --- | --- |

(121)

Analýza finančních předpokladů společnosti BE demonstruje, že v případě nového seznamu se očekává restrukturalizované obchodování, které má vytvořit zisk a peněžní tok pro uspokojení požadavků různých akcionářů, a že jsou očekávány významné příspěvky vedoucí ke zrušení smluvně nepodchycených závazků a závazků na vyřazení z provozu ještě před jakýmkoliv odvodem akcionářům.

3.   Důvody pro zahájení řízení

| (122) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že plán restrukturalizace poskytnul selektivní konkurenční výhodu společnosti BE v sektoru, ve kterém dochází uvnitř Společenství k obchodu. Opatření A a G se přímo týkají rozpočtů ústředních nebo místních orgánů Spojeného království, a tedy státních zdrojů. Jsou tedy státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Je také možné, že i opatření B, a, přinejmenším částečně, opatření C se týkají státních zdrojů z důvodu, že veřejně vlastněná společnost BNFL se nebude chovat jako soukromý investor působící v tržním ekonomickém hospodářství. Proto se zdá, že tato opatření také představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(122)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že plán restrukturalizace poskytnul selektivní konkurenční výhodu společnosti BE v sektoru, ve kterém dochází uvnitř Společenství k obchodu. Opatření A a G se přímo týkají rozpočtů ústředních nebo místních orgánů Spojeného království, a tedy státních zdrojů. Jsou tedy státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Je také možné, že i opatření B, a, přinejmenším částečně, opatření C se týkají státních zdrojů z důvodu, že veřejně vlastněná společnost BNFL se nebude chovat jako soukromý investor působící v tržním ekonomickém hospodářství. Proto se zdá, že tato opatření také představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (123) | Komise analyzovala podporu ve smyslu obecných pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (15) (dále jen „pokyny“). |
| --- | --- |

(123)

Komise analyzovala podporu ve smyslu obecných pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (15) (dále jen „pokyny“).

| (124) | Tato analýza zvýšila následující pochybnosti o kompatibilitě podpory se společným trhem: |
| --- | --- |

(124)

Tato analýza zvýšila následující pochybnosti o kompatibilitě podpory se společným trhem:

| (125) | Komise měla pochybnosti o tom, zda plán může vyústit v obnovení životaschopnosti BE v rozumném časovém období. Některá opatření mají skutečně velmi dlouhé časové rozpětí (nejméně do roku 2086). Dále se zdá, že zlepšení pozice BE může nastat spíše jen díky externí podpoře, schválené vládou a hlavními věřiteli, než po vnitřní fyzické restrukturalizaci. Kromě toho, pokud by to byla státní podpora, opětovné jednání o cenách za dodávku paliva a za likvidaci vyhořelého paliva se společností BNFL může být považováno za dlouhodobou operační podporu jaderných elektráren, což by bylo nekompatibilní s požadavkem, že BE musí po restrukturalizaci čelit tržním podmínkám vlastními silami, na základě zásady „znečišťovatel platí“. |
| --- | --- |

(125)

Komise měla pochybnosti o tom, zda plán může vyústit v obnovení životaschopnosti BE v rozumném časovém období. Některá opatření mají skutečně velmi dlouhé časové rozpětí (nejméně do roku 2086). Dále se zdá, že zlepšení pozice BE může nastat spíše jen díky externí podpoře, schválené vládou a hlavními věřiteli, než po vnitřní fyzické restrukturalizaci. Kromě toho, pokud by to byla státní podpora, opětovné jednání o cenách za dodávku paliva a za likvidaci vyhořelého paliva se společností BNFL může být považováno za dlouhodobou operační podporu jaderných elektráren, což by bylo nekompatibilní s požadavkem, že BE musí po restrukturalizaci čelit tržním podmínkám vlastními silami, na základě zásady „znečišťovatel platí“.

| (126) | Komise měla pochybnosti o tom, zda podpora může být autorizována bez jakýchkoliv kompenzačních opatření, navržených za účelem kompenzace účinků podpory na konkurenci. V tomto ohledu Komise uznala, že na relevantním trhu neexistuje žádná nebo jen velice malá nadbytečná kapacita. Komise se však domnívala, že, s ohledem na velice konkurenční povahu tohoto trhu a na vysoký objem podpory by bylo třeba přijmout nějaký druh kompenzačních opatření, aby podpora byla kompatibilní, i když takové kompenzační opatření neobsahuje nevratné uzavření elektráren. |
| --- | --- |

(126)

Komise měla pochybnosti o tom, zda podpora může být autorizována bez jakýchkoliv kompenzačních opatření, navržených za účelem kompenzace účinků podpory na konkurenci. V tomto ohledu Komise uznala, že na relevantním trhu neexistuje žádná nebo jen velice malá nadbytečná kapacita. Komise se však domnívala, že, s ohledem na velice konkurenční povahu tohoto trhu a na vysoký objem podpory by bylo třeba přijmout nějaký druh kompenzačních opatření, aby podpora byla kompatibilní, i když takové kompenzační opatření neobsahuje nevratné uzavření elektráren.

| (127) | Komise měla pochybnosti o tom, zda podpora byla omezena na nutné minimum. V tomto ohledu Komise vzala na vědomí, že plán stanovil mechanismus, kterým by se BE mohla podílet na nákladech na restrukturalizaci formou procentního podílu ze svých volných peněžních toků. Avšak zejména vzhledem k velké nejistotě o objemu poskytované podpory nebyla Komise schopna posoudit, zda tato podpora byla omezena na minimum. |
| --- | --- |

(127)

Komise měla pochybnosti o tom, zda podpora byla omezena na nutné minimum. V tomto ohledu Komise vzala na vědomí, že plán stanovil mechanismus, kterým by se BE mohla podílet na nákladech na restrukturalizaci formou procentního podílu ze svých volných peněžních toků. Avšak zejména vzhledem k velké nejistotě o objemu poskytované podpory nebyla Komise schopna posoudit, zda tato podpora byla omezena na minimum.

| (128) | S ohledem na předcházející úvahy učinila Komise závěr, že existují pochybnosti o tom, zda plán restrukturalizace splňuje kritéria uvedená v zásadách a zda poskytnutá podpora a podpora, která má být ještě poskytnuta vládou UK společnosti BE, může být považována za kompatibilní se společným trhem. Komise se proto rozhodla zahájit postup podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(128)

S ohledem na předcházející úvahy učinila Komise závěr, že existují pochybnosti o tom, zda plán restrukturalizace splňuje kritéria uvedená v zásadách a zda poskytnutá podpora a podpora, která má být ještě poskytnuta vládou UK společnosti BE, může být považována za kompatibilní se společným trhem. Komise se proto rozhodla zahájit postup podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy.

| (129) | Ve stejném rozhodnutí Komise také dodala, že rozhodnutí zahájit řízení bylo přijato, aniž by byla dotčena Smlouva o Euratomu. Některá opatření, zejména opatření A a B, musí být posuzována z hlediska cílů Smlouvy o Euratomu. Proto Komise požádala Spojené království, aby poskytlo všechny informace, které by mohly pomoci posoudit opatření, především opatření A a B, ve smyslu cílů Smlouvy o Euratomu. |
| --- | --- |

(129)

Ve stejném rozhodnutí Komise také dodala, že rozhodnutí zahájit řízení bylo přijato, aniž by byla dotčena Smlouva o Euratomu. Některá opatření, zejména opatření A a B, musí být posuzována z hlediska cílů Smlouvy o Euratomu. Proto Komise požádala Spojené království, aby poskytlo všechny informace, které by mohly pomoci posoudit opatření, především opatření A a B, ve smyslu cílů Smlouvy o Euratomu.

III.   PŘIPOMÍNKY OD ZAINTERESOVANÝCH STRAN

| (130) | Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení a ve stanoveném termínu uvedeném v tomto rozhodnutí obdržela Komise připomínky od 20 třetích stran, včetně samotné BE. Tyto připomínky mohou být shrnuty takto: |
| --- | --- |

(130)

Po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení a ve stanoveném termínu uvedeném v tomto rozhodnutí obdržela Komise připomínky od 20 třetích stran, včetně samotné BE. Tyto připomínky mohou být shrnuty takto:

| (131) | BE zdůrazňuje, že případ je neobvyklý díky způsobu, jak se chová trh s elektrickou energií a díky ekonomické struktuře jaderných elektráren. |
| --- | --- |

(131)

BE zdůrazňuje, že případ je neobvyklý díky způsobu, jak se chová trh s elektrickou energií a díky ekonomické struktuře jaderných elektráren.

| (132) | BE zdůrazňuje skutečnost, že náklady z minulosti představující závazky vyplývající z jaderných aktivit společnosti BE už nemohou být společností BE dále plněny při tak významném poklesu cen elektrické energie, jaký nastal ve Spojeném království. V rámci plánu restrukturalizace se také požaduje, aby BE významně přispívala k nákladům z minulosti. S ohledem na náklady na vyřazení z provozu a na jiné závazky vyplývající z jaderných aktivit nepokryté novými smlouvami s BNFL bude příspěvek prováděn přes NDF/NLF. Další opatření týkající se BE a jejích investorů obsahuje prodej aktiv společnosti BE v severní Americe, ztrátu akcionářů z celé jejich investice, vyrovnání se s dřívějšími investory a také vydání nových dluhopisů. |
| --- | --- |

(132)

BE zdůrazňuje skutečnost, že náklady z minulosti představující závazky vyplývající z jaderných aktivit společnosti BE už nemohou být společností BE dále plněny při tak významném poklesu cen elektrické energie, jaký nastal ve Spojeném království. V rámci plánu restrukturalizace se také požaduje, aby BE významně přispívala k nákladům z minulosti. S ohledem na náklady na vyřazení z provozu a na jiné závazky vyplývající z jaderných aktivit nepokryté novými smlouvami s BNFL bude příspěvek prováděn přes NDF/NLF. Další opatření týkající se BE a jejích investorů obsahuje prodej aktiv společnosti BE v severní Americe, ztrátu akcionářů z celé jejich investice, vyrovnání se s dřívějšími investory a také vydání nových dluhopisů.

| (133) | BE zdůrazňuje, že jednorázová platba pro příjemce by nebyla realizovatelná, především z toho důvodu, že některé z těchto nákladů vzniknou ve velmi vzdálené budoucnosti. Odmítnutí plánu restrukturalizace BE kvůli tomu, že by byla jednou provždy zbavena určitých definovaných, i když v současnosti nekvantifikovatelných závazků, by vytvořilo precedens proti schválení podpory na restrukturalizaci, která byla vynucena existencí nákladů z minulosti. |
| --- | --- |

(133)

BE zdůrazňuje, že jednorázová platba pro příjemce by nebyla realizovatelná, především z toho důvodu, že některé z těchto nákladů vzniknou ve velmi vzdálené budoucnosti. Odmítnutí plánu restrukturalizace BE kvůli tomu, že by byla jednou provždy zbavena určitých definovaných, i když v současnosti nekvantifikovatelných závazků, by vytvořilo precedens proti schválení podpory na restrukturalizaci, která byla vynucena existencí nákladů z minulosti.

| (134) | BE je toho názoru, že není možno vyvozovat závěry z porovnání dohod se soukromými věřiteli. Zejména v případě BNFL by byla ohrožena důležitá část její hlavní činnosti a snad i její životaschopnost, pokud by elektrárny společnosti BE nebyly životaschopné. |
| --- | --- |

(134)

BE je toho názoru, že není možno vyvozovat závěry z porovnání dohod se soukromými věřiteli. Zejména v případě BNFL by byla ohrožena důležitá část její hlavní činnosti a snad i její životaschopnost, pokud by elektrárny společnosti BE nebyly životaschopné.

| (135) | BE zdůrazňuje, že BNFL zastává extrémně neoblomné stanovisko, které mohlo být případně změněno pouze obavami, že BE by jinak byla nesolventní. O podmínkách, které byly dohodnuty, se BE domnívá, že byly z obchodního hlediska minimální, pokud mají zajistit odolnost po restrukturalizaci. Podle BE Komise možná neporozuměla komerční podstatě nových smluv s BNFL v důsledku nepochopení faktů a zejména jejich chronologie. BE připojila ke svému vyjádření přílohu, která zdůvodňuje, proč se společnost domnívá, že ceny podle nových smluv pro ni nejsou nijak zvlášť příznivé. |
| --- | --- |

(135)

BE zdůrazňuje, že BNFL zastává extrémně neoblomné stanovisko, které mohlo být případně změněno pouze obavami, že BE by jinak byla nesolventní. O podmínkách, které byly dohodnuty, se BE domnívá, že byly z obchodního hlediska minimální, pokud mají zajistit odolnost po restrukturalizaci. Podle BE Komise možná neporozuměla komerční podstatě nových smluv s BNFL v důsledku nepochopení faktů a zejména jejich chronologie. BE připojila ke svému vyjádření přílohu, která zdůvodňuje, proč se společnost domnívá, že ceny podle nových smluv pro ni nejsou nijak zvlášť příznivé.

| (136) | BE připomíná, že problém, který má plán restrukturalizace řešit, spočívá především v tom, že po výrazném snížení velkoobchodních cen elektrické energie už BE nemůže déle udržet „„náklady z minulosti“. Podle BE plán restrukturalizace tento problém dostatečně řeší. |
| --- | --- |

(136)

BE připomíná, že problém, který má plán restrukturalizace řešit, spočívá především v tom, že po výrazném snížení velkoobchodních cen elektrické energie už BE nemůže déle udržet „„náklady z minulosti“. Podle BE plán restrukturalizace tento problém dostatečně řeší.

| (137) | Ohledně dopadu balíčku podpory na konkurenci argumentuje BE tím, že z důvodu mnohem nižších krátkodobých mezních nákladů (SRMC) jaderných elektráren společnosti BE než ostatních dodavatelů elektrické energie pro pokrytí základního výkonu jaderné elektrárny BE většinou musí být v provozu. Avšak přesná úroveň SRMC společnosti BE není relevantní pro stanovení ceny elektrické energie, která odráží vyšší SRMC marginálních dodavatelů. |
| --- | --- |

(137)

Ohledně dopadu balíčku podpory na konkurenci argumentuje BE tím, že z důvodu mnohem nižších krátkodobých mezních nákladů (SRMC) jaderných elektráren společnosti BE než ostatních dodavatelů elektrické energie pro pokrytí základního výkonu jaderné elektrárny BE většinou musí být v provozu. Avšak přesná úroveň SRMC společnosti BE není relevantní pro stanovení ceny elektrické energie, která odráží vyšší SRMC marginálních dodavatelů.

| (138) | BE vysvětluje, že jaderné elektrárny jsou technicky a ekonomicky nepružné a že provoz těchto elektráren pro účely jiné než výrobu elektrické energie pro pokrytí základního výkonu není ekonomický. Co se týče dané obchodní strategie, vysvětluje BE, že ekonomika výroby jaderné elektrické energie má tendenci vést BE směrem k prodeji svého výstupu na dlouhodobější trhy. |
| --- | --- |

(138)

BE vysvětluje, že jaderné elektrárny jsou technicky a ekonomicky nepružné a že provoz těchto elektráren pro účely jiné než výrobu elektrické energie pro pokrytí základního výkonu není ekonomický. Co se týče dané obchodní strategie, vysvětluje BE, že ekonomika výroby jaderné elektrické energie má tendenci vést BE směrem k prodeji svého výstupu na dlouhodobější trhy.

| (139) | Z pohledu BE neexistuje v oblasti výroby elektrické energie ve Velké Británii nadbytečná kapacita. Co se týče příslušných kompenzačních opatření, argumentuje BE tím, že požadavek na předčasné uzavření některé její jaderné elektrárny by byl ekonomicky neefektivní, protože účelem balíčku podpory je zachovat jadernou kapacitu BE, která má, pokud jde o výrobu elektrické energie s minimálními náklady, kterým se lze vyhnout, nákladově nejefektivnější produkci na britském trhu. Kromě toho by to zasáhlo do snahy vlády UK o uplatnění její kompetentnosti v oblasti zdrojů pro dodávku energie ve Spojeném království a došlo by ke zvýšení emise ekologicky škodlivých plynů do atmosféry. |
| --- | --- |

(139)

Z pohledu BE neexistuje v oblasti výroby elektrické energie ve Velké Británii nadbytečná kapacita. Co se týče příslušných kompenzačních opatření, argumentuje BE tím, že požadavek na předčasné uzavření některé její jaderné elektrárny by byl ekonomicky neefektivní, protože účelem balíčku podpory je zachovat jadernou kapacitu BE, která má, pokud jde o výrobu elektrické energie s minimálními náklady, kterým se lze vyhnout, nákladově nejefektivnější produkci na britském trhu. Kromě toho by to zasáhlo do snahy vlády UK o uplatnění její kompetentnosti v oblasti zdrojů pro dodávku energie ve Spojeném království a došlo by ke zvýšení emise ekologicky škodlivých plynů do atmosféry.

| (140) | BNFL je společnost ve vlastnictví státu, podnikající v jaderném sektoru. Společnosti BE dodává a regeneruje nebo skladuje její jaderné palivo pro reaktory typu AGR. Kromě svých aktivit v oblasti palivového cyklu společnost BNFL také provozuje některé jaderné elektrárny Magnox a je aktivní i jako projektant jaderných elektráren. |
| --- | --- |

(140)

BNFL je společnost ve vlastnictví státu, podnikající v jaderném sektoru. Společnosti BE dodává a regeneruje nebo skladuje její jaderné palivo pro reaktory typu AGR. Kromě svých aktivit v oblasti palivového cyklu společnost BNFL také provozuje některé jaderné elektrárny Magnox a je aktivní i jako projektant jaderných elektráren.

| (141) | Připomínky BNFL se zaměřují na otázky existence podpory pro společnost BE v opatřeních B a C. BNFL uvádí, že všechny intervence společnosti BNFL do plánu restrukturalizace BE byly provedeny na principu tržně jednajícího soukromého investora, a proto neobsahují prvky podpory. |
| --- | --- |

(141)

Připomínky BNFL se zaměřují na otázky existence podpory pro společnost BE v opatřeních B a C. BNFL uvádí, že všechny intervence společnosti BNFL do plánu restrukturalizace BE byly provedeny na principu tržně jednajícího soukromého investora, a proto neobsahují prvky podpory.

| (142) | BNFL vysvětluje, že společnost na doporučení svých finančních poradců (NM Rothschild & Sons Limited – „Rothschild“) již v dubnu roku 2002 usoudila, že „řádný balíček pro záchranu“ pro ni bude výhodnější než to, aby se společnost BE stala nesolventní, což by přivedlo společnost BNFL jako největšího věřitele společnosti BE do velice zranitelné pozice z důvodu nedostatku zabezpečení a slabé právní pozice. BNFL dodává, že její předsednictvo však souhlasilo s restrukturalizací stávajících smluv s BE za podmínky, že BE nebude udržována solventní za každou cenu a že jakýkoliv balíček navržený společnosti BE bude znamenat vzhledem k jejímu vlastnímu rozvahovému deficitu komerční výhody pro BNFL. |
| --- | --- |

(142)

BNFL vysvětluje, že společnost na doporučení svých finančních poradců (NM Rothschild & Sons Limited – „Rothschild“) již v dubnu roku 2002 usoudila, že „řádný balíček pro záchranu“ pro ni bude výhodnější než to, aby se společnost BE stala nesolventní, což by přivedlo společnost BNFL jako největšího věřitele společnosti BE do velice zranitelné pozice z důvodu nedostatku zabezpečení a slabé právní pozice. BNFL dodává, že její předsednictvo však souhlasilo s restrukturalizací stávajících smluv s BE za podmínky, že BE nebude udržována solventní za každou cenu a že jakýkoliv balíček navržený společnosti BE bude znamenat vzhledem k jejímu vlastnímu rozvahovému deficitu komerční výhody pro BNFL.

| (143) | BNFL uvádí podrobnosti o každém z postupných návrhů a protinávrhů, a názor poradců Rothschild na tyto návrhy. BNFL také velice podrobně vysvětluje chronologii a obsah rozhovorů, které proběhly mezi BE a BNFL, což ukazuje, že BNFL sama vyjádřila svoji vůli pomoci BE ještě před tím, než se BE obrátila na vládu UK, avšak pochopila, že to nebude možné bez globálního plánu restrukturalizace. Rozhovory byly zahájeny již v březnu roku 2000, když BE poprvé požádala – bez úspěchu – o aplikaci článku o nesnázích, obsaženého ve smlouvách. Nové rozhovory byly zahájeny během roku 2002. |
| --- | --- |

(143)

BNFL uvádí podrobnosti o každém z postupných návrhů a protinávrhů, a názor poradců Rothschild na tyto návrhy. BNFL také velice podrobně vysvětluje chronologii a obsah rozhovorů, které proběhly mezi BE a BNFL, což ukazuje, že BNFL sama vyjádřila svoji vůli pomoci BE ještě před tím, než se BE obrátila na vládu UK, avšak pochopila, že to nebude možné bez globálního plánu restrukturalizace. Rozhovory byly zahájeny již v březnu roku 2000, když BE poprvé požádala – bez úspěchu – o aplikaci článku o nesnázích, obsaženého ve smlouvách. Nové rozhovory byly zahájeny během roku 2002.

| (144) | BNFL také zdůrazňuje, že se to neprojevilo v rozhovorech mezi BE a vládou UK. Na základě analýzy svých nezávislých právních a finančních poradců BNFL usoudila, že další pokračování se solventní restrukturalizací je její nejlepší komerční zájem a dne 28. listopadu 2002 uzavřela s BE dohodu o konečných podmínkách. Teprve až po uzavření této dohody o konečných podmínkách s BE se BNFL dověděla o přesných podrobnostech účasti UK. |
| --- | --- |

(144)

BNFL také zdůrazňuje, že se to neprojevilo v rozhovorech mezi BE a vládou UK. Na základě analýzy svých nezávislých právních a finančních poradců BNFL usoudila, že další pokračování se solventní restrukturalizací je její nejlepší komerční zájem a dne 28. listopadu 2002 uzavřela s BE dohodu o konečných podmínkách. Teprve až po uzavření této dohody o konečných podmínkách s BE se BNFL dověděla o přesných podrobnostech účasti UK.

| (145) | Z porovnání dohody o podmínkách ze dne 3. září a dohody o konečných podmínkách, které provedla BNFL, vyplývá, že existuje významná podoba mezi těmito dvěma dohodami a že konečný výstup byl významně bližší výchozí pozici BNFL než pozici BE. |
| --- | --- |

(145)

Z porovnání dohody o podmínkách ze dne 3. září a dohody o konečných podmínkách, které provedla BNFL, vyplývá, že existuje významná podoba mezi těmito dvěma dohodami a že konečný výstup byl významně bližší výchozí pozici BNFL než pozici BE.

| (146) | BNFL uvádí podrobnosti o svém odhadu komerčního přínosu restrukturalizace solventnosti pro sebe v porovnání k nesolventnosti BE, který je založen na analýze provedené finančními a právními poradci. V případě nesolventnosti BE byla identifikována významná rizika pro BNFL, zejména z důvodu, že BE měla velká nezdokumentovaná vnitropodniková salda půjček mezi různými společnostmi skupiny BE a že smluvní dohody BNFL se společností BE byly v mnoha směrech unikátní a z předcházejících platebních neschopností nebylo možno vyvodit žádný precedens. Kromě toho by vláda UK jako jediný věřitel, který měl prospěch z bezpečnosti jaderných elektráren BE, měla hlavní roli při vzniku nesolventnosti. Avšak BNFL netušila, jaké kroky by vláda UK během případných jednání o nesolventnosti zvolila. |
| --- | --- |

(146)

BNFL uvádí podrobnosti o svém odhadu komerčního přínosu restrukturalizace solventnosti pro sebe v porovnání k nesolventnosti BE, který je založen na analýze provedené finančními a právními poradci. V případě nesolventnosti BE byla identifikována významná rizika pro BNFL, zejména z důvodu, že BE měla velká nezdokumentovaná vnitropodniková salda půjček mezi různými společnostmi skupiny BE a že smluvní dohody BNFL se společností BE byly v mnoha směrech unikátní a z předcházejících platebních neschopností nebylo možno vyvodit žádný precedens. Kromě toho by vláda UK jako jediný věřitel, který měl prospěch z bezpečnosti jaderných elektráren BE, měla hlavní roli při vzniku nesolventnosti. Avšak BNFL netušila, jaké kroky by vláda UK během případných jednání o nesolventnosti zvolila.

| (147) | I když by se dalo čekat, že BNFL jako klíčový dodavatel společnosti BE mohla být v případě nesolventnosti BE v silné vyjednávací pozici, byly její možnosti vyjádřit přesvědčivé vyhrůžky o zastavení dodávky zboží a služeb pro BE oslabeny mnoha faktory. BNFL zejména uvádí, že jakožto největší samostatný věřitel BE by utrpěla největší finanční ztráty, pokud by při uskutečnění takové hrozby byly jaderné elektrárny společnosti BE uzavřeny. Dále je nejisté, zda je možno zákonně ukončit smlouvy a vrátit společnosti BE vyhořelé palivo a odpady, které již byly přijaty, protože by to nepovolovala legislativa UK o jaderné bezpečnosti. Konečně, BNFL jako jaderná servisní organizace, nesoucí svou zodpovědnost, musí pokračovat v poskytování služeb společnosti BE v takovém rozsahu, aby to, že je poskytovat přestane, nezpůsobilo nebezpečí nebo aby nebyla považována za nebezpečnou pro třetí strany. |
| --- | --- |

(147)

I když by se dalo čekat, že BNFL jako klíčový dodavatel společnosti BE mohla být v případě nesolventnosti BE v silné vyjednávací pozici, byly její možnosti vyjádřit přesvědčivé vyhrůžky o zastavení dodávky zboží a služeb pro BE oslabeny mnoha faktory. BNFL zejména uvádí, že jakožto největší samostatný věřitel BE by utrpěla největší finanční ztráty, pokud by při uskutečnění takové hrozby byly jaderné elektrárny společnosti BE uzavřeny. Dále je nejisté, zda je možno zákonně ukončit smlouvy a vrátit společnosti BE vyhořelé palivo a odpady, které již byly přijaty, protože by to nepovolovala legislativa UK o jaderné bezpečnosti. Konečně, BNFL jako jaderná servisní organizace, nesoucí svou zodpovědnost, musí pokračovat v poskytování služeb společnosti BE v takovém rozsahu, aby to, že je poskytovat přestane, nezpůsobilo nebezpečí nebo aby nebyla považována za nebezpečnou pro třetí strany.

| (148) | Analýza BNFL o nesolventnosti BE se zaměřila na tři možné výsledky, konkrétně na uzavření jaderných elektráren společnosti BE, které by vedlo k minimálnímu odškodnění, převzetí jaderných elektráren společnosti BE do vlastnictví BNFL a tím převzetí všech jaderných závazků společnosti BE, což je velice rizikové a nezajímavé, a převzetí do vlastnictví vládou UK a požádání stávajících věřitelů o akceptování významného snížení hodnoty. |
| --- | --- |

(148)

Analýza BNFL o nesolventnosti BE se zaměřila na tři možné výsledky, konkrétně na uzavření jaderných elektráren společnosti BE, které by vedlo k minimálnímu odškodnění, převzetí jaderných elektráren společnosti BE do vlastnictví BNFL a tím převzetí všech jaderných závazků společnosti BE, což je velice rizikové a nezajímavé, a převzetí do vlastnictví vládou UK a požádání stávajících věřitelů o akceptování významného snížení hodnoty.

| (149) | Z tohoto důvodu se zdá, že navrhovaná restrukturalizace solventnosti je komerčně více zajímavá, protože snižuje závislost BNFL na BE a nabízí vyšší a jistější tok příjmů pro BNFL než její nesolventnost. Na BNFL je tedy třeba nahlížet, jako by konala stejně jako kterýkoliv jiný soukromý věřitel. |
| --- | --- |

(149)

Z tohoto důvodu se zdá, že navrhovaná restrukturalizace solventnosti je komerčně více zajímavá, protože snižuje závislost BNFL na BE a nabízí vyšší a jistější tok příjmů pro BNFL než její nesolventnost. Na BNFL je tedy třeba nahlížet, jako by konala stejně jako kterýkoliv jiný soukromý věřitel.

| (150) | BNFL na závěr porovnala výnos jiných hlavních věřitelů se svým vlastním výnosem, aby bylo zaručeno, že dané podmínky jsou pro BNFL rozumným obchodem. Aby ochránila svou pozici v budoucnu, prosadila BNFL, aby byl do dohody o konečných podmínkách zahrnut také článek umožňující stažení navrhované koncese v případě, že by jinému věřiteli byly nabídnuty výhodnější podmínky než BNFL. Jakmile byly stanoveny podrobné podmínky, které si dohodla BE s jinými hlavními věřiteli, aktualizovala společnost Rothschild svou analýzu a ta potvrdila, že ujednání společnosti BNFL se nezdají být horší než ujednání jiných hlavních věřitelů. Dále žádné z upravených smluvních ujednání nevstoupí v platnost, pokud nedojde k restrukturalizaci a jejímu ukončení. |
| --- | --- |

(150)

BNFL na závěr porovnala výnos jiných hlavních věřitelů se svým vlastním výnosem, aby bylo zaručeno, že dané podmínky jsou pro BNFL rozumným obchodem. Aby ochránila svou pozici v budoucnu, prosadila BNFL, aby byl do dohody o konečných podmínkách zahrnut také článek umožňující stažení navrhované koncese v případě, že by jinému věřiteli byly nabídnuty výhodnější podmínky než BNFL. Jakmile byly stanoveny podrobné podmínky, které si dohodla BE s jinými hlavními věřiteli, aktualizovala společnost Rothschild svou analýzu a ta potvrdila, že ujednání společnosti BNFL se nezdají být horší než ujednání jiných hlavních věřitelů. Dále žádné z upravených smluvních ujednání nevstoupí v platnost, pokud nedojde k restrukturalizaci a jejímu ukončení.

| (151) | BNFL v souvislosti s opatřením C uvádí, že si, s pomocí společnosti Rothschild, ověřila, že nepovolila větší úlevy při stabilizaci dluhů než jiní významní věřitelé. Když BNFL zjistila, že jiní věřitelé získali v rámci stabilizačních dohod výhodnější podmínky než BNFL (i když pozice BNFL nebyla přímo srovnatelná s jinými hlavními věřiteli společnosti BE), zvažovala, zda má vyvolat nová jednání a požadovat úroky. Došla k závěru, že je nepravděpodobné, že by BE mohla během období stabilizace platit úroky společnosti BNFL a vytvořit dostatečný přebytek hotovosti, který by umožnil pokračování restrukturalizace solventnosti. A i přes svou pozici v rámci stabilizačních dohod dosáhne BNFL lepší celkové návratnosti, pokud bude restrukturalizace solventnosti pokračovat. |
| --- | --- |

(151)

BNFL v souvislosti s opatřením C uvádí, že si, s pomocí společnosti Rothschild, ověřila, že nepovolila větší úlevy při stabilizaci dluhů než jiní významní věřitelé. Když BNFL zjistila, že jiní věřitelé získali v rámci stabilizačních dohod výhodnější podmínky než BNFL (i když pozice BNFL nebyla přímo srovnatelná s jinými hlavními věřiteli společnosti BE), zvažovala, zda má vyvolat nová jednání a požadovat úroky. Došla k závěru, že je nepravděpodobné, že by BE mohla během období stabilizace platit úroky společnosti BNFL a vytvořit dostatečný přebytek hotovosti, který by umožnil pokračování restrukturalizace solventnosti. A i přes svou pozici v rámci stabilizačních dohod dosáhne BNFL lepší celkové návratnosti, pokud bude restrukturalizace solventnosti pokračovat.

| (152) | BNFL uvádí, že její rozhodnutí uzavřít dohody s BE bylo nezávislé rozhodnutí společnosti BNFL a nebylo přijato v žádné souvislosti s vládou UK. Skutečnost, že BNFL je státní společnost, není postačující k tomu, aby bylo možno uvažovat tak, že rozhodnutí BNFL lze přisuzovat vládě UK. Ačkoliv vláda UK je jediným akcionářem společnosti BNFL, je BNFL nezávislá na vládě UK s ohledem na každodenní obchodní činnost a požaduje se, aby působila na obchodním základě. BNFL předkládá dokument, ve kterém svůj právní status vysvětluje. BNFL dodává, že během jednání s BE informovala svého akcionáře (DTI) o svých rozhovorech s BE. Popisuje to jako typickou komerční situaci v případě, že společnost má akcionáře s výlučnou kontrolou. DTI oznámila společnosti BNFL, že by schválila pouze revidované (na základě společných dohod BNFL s DTI) úmluvy se společností BE, které by byly pro BNFL postaveny na komerčním základu. |
| --- | --- |

(152)

BNFL uvádí, že její rozhodnutí uzavřít dohody s BE bylo nezávislé rozhodnutí společnosti BNFL a nebylo přijato v žádné souvislosti s vládou UK. Skutečnost, že BNFL je státní společnost, není postačující k tomu, aby bylo možno uvažovat tak, že rozhodnutí BNFL lze přisuzovat vládě UK. Ačkoliv vláda UK je jediným akcionářem společnosti BNFL, je BNFL nezávislá na vládě UK s ohledem na každodenní obchodní činnost a požaduje se, aby působila na obchodním základě. BNFL předkládá dokument, ve kterém svůj právní status vysvětluje. BNFL dodává, že během jednání s BE informovala svého akcionáře (DTI) o svých rozhovorech s BE. Popisuje to jako typickou komerční situaci v případě, že společnost má akcionáře s výlučnou kontrolou. DTI oznámila společnosti BNFL, že by schválila pouze revidované (na základě společných dohod BNFL s DTI) úmluvy se společností BE, které by byly pro BNFL postaveny na komerčním základu.

| (153) | Společnost Greenpeace Limited je odnož společnosti Greenpeace International, působící v UK. Dvě hlavní oblasti, ve kterých provádí svou kampaň, jsou ukončení využívání jaderné energie a podpora využívání čistých a obnovitelných zdrojů energie ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(153)

Společnost Greenpeace Limited je odnož společnosti Greenpeace International, působící v UK. Dvě hlavní oblasti, ve kterých provádí svou kampaň, jsou ukončení využívání jaderné energie a podpora využívání čistých a obnovitelných zdrojů energie ve Spojeném království.

| (154) | Greenpeace uvádí, že omezením příspěvku BE na financování jaderných závazků představuje opatření A neomluvitelnou provozní podporu společnosti BE a/nebo akcionářů BE jako prostředek pro zvýšení atraktivity BE na trhu pro investory. |
| --- | --- |

(154)

Greenpeace uvádí, že omezením příspěvku BE na financování jaderných závazků představuje opatření A neomluvitelnou provozní podporu společnosti BE a/nebo akcionářů BE jako prostředek pro zvýšení atraktivity BE na trhu pro investory.

| (155) | Podle vyjádření Greenpeace představují opatření B a C neomluvitelnou provozní podporu, protože udělují průběžnou podporu společnosti BNFL, jež působí nebo může být považována jako by působila jako stát nebo na příkaz státu za okolností, kdy:






  a) | BNFL je churavějící podnik, který přežívá pouze díky státní podpoře; |
| --- | --- | --- |

(155)

Podle vyjádření Greenpeace představují opatření B a C neomluvitelnou provozní podporu, protože udělují průběžnou podporu společnosti BNFL, jež působí nebo může být považována jako by působila jako stát nebo na příkaz státu za okolností, kdy:

a)

BNFL je churavějící podnik, který přežívá pouze díky státní podpoře;

| b) | BNFL byla součástí jednání v rámci tripartity s vládou a se společností BE, která vedla k formulaci plánu restrukturalizace BE, ihned poté, kdy BNFL sama odmítla změnit podmínky svých smluv s BE; Greenpeace proto požádala Komisi, aby požádala BNFL o předložení kopií vnitřních dokumentů BNFL, aby bylo zřejmé, zda BNFL byla zasvěcená do diskusí společnosti BE s vládou UK; |
| --- | --- |

b)

BNFL byla součástí jednání v rámci tripartity s vládou a se společností BE, která vedla k formulaci plánu restrukturalizace BE, ihned poté, kdy BNFL sama odmítla změnit podmínky svých smluv s BE; Greenpeace proto požádala Komisi, aby požádala BNFL o předložení kopií vnitřních dokumentů BNFL, aby bylo zřejmé, zda BNFL byla zasvěcená do diskusí společnosti BE s vládou UK;

| c) | úmluvám v každém případě chybí pravý komerční charakter; podle Greenpeace smlouvy BNFL se společností BE od začátku nejsou a nebyly komerčními úmluvami a vypadají spíše jako umělý nástroj, vytvořený proto, aby se BNFL poskytnul zaručený přísun příjmů; balíček podpory na restrukturalizaci dále pokračuje v přísunu těchto příjmů pro BNFL; |
| --- | --- |

c)

úmluvám v každém případě chybí pravý komerční charakter; podle Greenpeace smlouvy BNFL se společností BE od začátku nejsou a nebyly komerčními úmluvami a vypadají spíše jako umělý nástroj, vytvořený proto, aby se BNFL poskytnul zaručený přísun příjmů; balíček podpory na restrukturalizaci dále pokračuje v přísunu těchto příjmů pro BNFL;

| d) | znovu dohodnuté podmínky pro stanovení cen neodráží aktuální náklady spojené s poskytovanými službami, avšak jsou vázány na velkoobchodní ceny; protože výhoda udělená smlouvami je průběžná a podle časově neohraničené úmluvy podpora představuje dlouhodobou podporu společnosti BE a ne jednorázovou výhodu určenou pro obnovení životaschopnosti této společnosti; výhoda je proto „provozní“ a nejedná se o „podporu na restrukturalizaci“ a nemůže být kompatibilní se společným trhem. |
| --- | --- |

d)

znovu dohodnuté podmínky pro stanovení cen neodráží aktuální náklady spojené s poskytovanými službami, avšak jsou vázány na velkoobchodní ceny; protože výhoda udělená smlouvami je průběžná a podle časově neohraničené úmluvy podpora představuje dlouhodobou podporu společnosti BE a ne jednorázovou výhodu určenou pro obnovení životaschopnosti této společnosti; výhoda je proto „provozní“ a nejedná se o „podporu na restrukturalizaci“ a nemůže být kompatibilní se společným trhem.

| (156) | Greenpeace podporuje všechny pochybnosti Komise a usuzuje, že podpora není kompatibilní se Smlouvou o ES. Zdůrazňuje zejména to, že podpora na restrukturalizaci by neměla dopady pouze na stávající operátory, ale odstrašila by také nové konkurenty od vstupu na trh, protože jiným účastníkům a novým soutěžícím by bylo zabráněno v rozvoji jejich vlastní výkonnosti. Podporovaní jaderní operátoři by dále byli v rozporu s deklarací vlády o různorodosti zdrojů energie, včetně obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(156)

Greenpeace podporuje všechny pochybnosti Komise a usuzuje, že podpora není kompatibilní se Smlouvou o ES. Zdůrazňuje zejména to, že podpora na restrukturalizaci by neměla dopady pouze na stávající operátory, ale odstrašila by také nové konkurenty od vstupu na trh, protože jiným účastníkům a novým soutěžícím by bylo zabráněno v rozvoji jejich vlastní výkonnosti. Podporovaní jaderní operátoři by dále byli v rozporu s deklarací vlády o různorodosti zdrojů energie, včetně obnovitelných zdrojů.

| (157) | Pokud se jedná o nadbytečnou kapacitu, je Greenpeace toho názoru, že „plánovací rozsah“, použitý národní sítí pro plánování potřeby výroby elektrické energie v budoucnosti za účelem udržení bezpečné kapacity, nedává vhodné údaje pro odhad toho, zda na trhu existuje nadbytečná kapacita. Podle Greenpeace je pravděpodobné, že na relevantním trhu již existuje významná strukturální nadbytečná kapacita a že se bude zvyšovat. |
| --- | --- |

(157)

Pokud se jedná o nadbytečnou kapacitu, je Greenpeace toho názoru, že „plánovací rozsah“, použitý národní sítí pro plánování potřeby výroby elektrické energie v budoucnosti za účelem udržení bezpečné kapacity, nedává vhodné údaje pro odhad toho, zda na trhu existuje nadbytečná kapacita. Podle Greenpeace je pravděpodobné, že na relevantním trhu již existuje významná strukturální nadbytečná kapacita a že se bude zvyšovat.

| (158) | Greenpeace pochybuje o tom, že uzavření některých elektráren společnosti BE by bylo pro daňové poplatníky dražší, protože schopnost BE přispívat k úhradám splátek za své současné závazky je nejistá. Greenpeace dodává, že v krátkodobé perspektivě není důvod věřit tomu, že Spojené království by nebylo schopno dosáhnout cílů vyplývajících z protokolu z Kjóta. |
| --- | --- |

(158)

Greenpeace pochybuje o tom, že uzavření některých elektráren společnosti BE by bylo pro daňové poplatníky dražší, protože schopnost BE přispívat k úhradám splátek za své současné závazky je nejistá. Greenpeace dodává, že v krátkodobé perspektivě není důvod věřit tomu, že Spojené království by nebylo schopno dosáhnout cílů vyplývajících z protokolu z Kjóta.

| (159) | Greenpeace uvádí, že podle jejích zpráv je praktické i bezpečné okamžitě nebo postupně uzavřít jaderné elektrárny. Greenpeace usuzuje, že částečné nebo postupné uzavření elektráren společnosti BE nebo může mít ten důsledek, že bude požadován menší objem podpory. |
| --- | --- |

(159)

Greenpeace uvádí, že podle jejích zpráv je praktické i bezpečné okamžitě nebo postupně uzavřít jaderné elektrárny. Greenpeace usuzuje, že částečné nebo postupné uzavření elektráren společnosti BE nebo může mít ten důsledek, že bude požadován menší objem podpory.

| (160) | Greenpeace je toho názoru, že Smlouva o Euratomu předem nevylučuje analýzu státní podpory podle Smlouvy o ES. Při absenci oborových pravidel ve Smlouvě o Euratomu, použitelných pro podporu poskytnutou jadernému průmyslu, se tedy použijí ustanovení o státní podpoře zakotvená ve Smlouvě o EU. Greenpeace cituje spojené věci 188 a 190/80, Francie a další v. Komise (16). Greenpeace dále tvrdí, že opatření podpory se vztahují k věcem, které mohou být regulovány Smlouvou o Euratomu pouze v rozsahu, kdy se týkají aspektů bezpečnosti jaderných instalací v oblasti vyřazení z provozu. Greenpeace uvádí, že příslušná opatření nejsou nutná pro dosažení stanovených cílů a že pokračující provozní podpora jakéhokoliv druhu nemůže být považována za nutnou pro zachování bezpečnosti za okolností, kdy existuje bezpečná, schůdná možnost postupného úplného nebo částečného uzavření elektrárny společnosti BE. Podle Greenpeace by měla Komise brát ohled na pokyny Společenství pro poskytování státní podpory na ochranu životního prostředí (17) |
| --- | --- |

(160)

Greenpeace je toho názoru, že Smlouva o Euratomu předem nevylučuje analýzu státní podpory podle Smlouvy o ES. Při absenci oborových pravidel ve Smlouvě o Euratomu, použitelných pro podporu poskytnutou jadernému průmyslu, se tedy použijí ustanovení o státní podpoře zakotvená ve Smlouvě o EU. Greenpeace cituje spojené věci 188 a 190/80, Francie a další v. Komise (16). Greenpeace dále tvrdí, že opatření podpory se vztahují k věcem, které mohou být regulovány Smlouvou o Euratomu pouze v rozsahu, kdy se týkají aspektů bezpečnosti jaderných instalací v oblasti vyřazení z provozu. Greenpeace uvádí, že příslušná opatření nejsou nutná pro dosažení stanovených cílů a že pokračující provozní podpora jakéhokoliv druhu nemůže být považována za nutnou pro zachování bezpečnosti za okolností, kdy existuje bezpečná, schůdná možnost postupného úplného nebo částečného uzavření elektrárny společnosti BE. Podle Greenpeace by měla Komise brát ohled na pokyny Společenství pro poskytování státní podpory na ochranu životního prostředí (17)

| (161) | Společnost Powergen je jedním z největších hráčů v sektoru elektrické energie v Anglii a Walesu. Má 11 % podíl na kapacitě výroby elektrické energie (BE má 14 %) a zajišťuje významnou dodávku velkým průmyslovým a komerčním zákazníkům a také malým a středním podnikům a obyvatelstvu. Je ve vlastnictví společnosti E-ON. |
| --- | --- |

(161)

Společnost Powergen je jedním z největších hráčů v sektoru elektrické energie v Anglii a Walesu. Má 11 % podíl na kapacitě výroby elektrické energie (BE má 14 %) a zajišťuje významnou dodávku velkým průmyslovým a komerčním zákazníkům a také malým a středním podnikům a obyvatelstvu. Je ve vlastnictví společnosti E-ON.

| (162) | Společnost Powergen je proti balíčku pro podporu. Uvádí, že podpora umožní společnosti BE pokračovat v provozování jejích jaderných elektráren, které by se jinak uzavřely. Z tohoto pohledu Powergen zpochybňuje názor orgánů UK, že elektrárny by byly v každém případě v provozu. Powergen se obává, že podpora by společnosti BE umožnila nabízet uměle nízké ceny za účelem zvýšit podíl na trhu dodávek velkým zákazníkům a vstoupit do obchodování s dodávkami pro domácnosti. BE by také mohla být schopna financovat investice pro výrobu nejaderné elektrické energie. |
| --- | --- |

(162)

Společnost Powergen je proti balíčku pro podporu. Uvádí, že podpora umožní společnosti BE pokračovat v provozování jejích jaderných elektráren, které by se jinak uzavřely. Z tohoto pohledu Powergen zpochybňuje názor orgánů UK, že elektrárny by byly v každém případě v provozu. Powergen se obává, že podpora by společnosti BE umožnila nabízet uměle nízké ceny za účelem zvýšit podíl na trhu dodávek velkým zákazníkům a vstoupit do obchodování s dodávkami pro domácnosti. BE by také mohla být schopna financovat investice pro výrobu nejaderné elektrické energie.

| (163) | Ohledně kompenzačních opatření si Powergen přeje, aby s ním byla konzultována všechna kompenzační opatření, která by se mohla uskutečnit, a navrhuje tři možná opatření: |
| --- | --- |

(163)

Ohledně kompenzačních opatření si Powergen přeje, aby s ním byla konzultována všechna kompenzační opatření, která by se mohla uskutečnit, a navrhuje tři možná opatření:

| (164) | Zaprvé přistoupit na uzavření jaderného reaktoru v Dungeness B do dubna roku 2004. Podle společnosti Powergen by, pokud by toto uzavření bylo oznámeno v dostatečném předstihu, byl poskytnut trhu čas pro vytvoření odpovídající kapacity pro udržení dostatečného rozpětí. |
| --- | --- |

(164)

Zaprvé přistoupit na uzavření jaderného reaktoru v Dungeness B do dubna roku 2004. Podle společnosti Powergen by, pokud by toto uzavření bylo oznámeno v dostatečném předstihu, byl poskytnut trhu čas pro vytvoření odpovídající kapacity pro udržení dostatečného rozpětí.

| (165) | Zadruhé omezit pomoc, zákazem interních subvencí mezi majetkem BE, který vytváří ztráty (elektrárny s reaktory typu AGR) a jinou obchodní činností BE, vytvořit obchodní činnosti BE pro výrobu a dodávku elektrické energie jako samostatné jednotky se samostatným účetnictvím, a zavést zvláštní dozor na využívání hotovosti společností BE, aby se zajistilo, že se nepřesměrují hotovostní platby státu na financování jaderných závazků na jiné účely. Tato opatření mají zůstat v platnosti tak dlouho, dokud bude v platnosti plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(165)

Zadruhé omezit pomoc, zákazem interních subvencí mezi majetkem BE, který vytváří ztráty (elektrárny s reaktory typu AGR) a jinou obchodní činností BE, vytvořit obchodní činnosti BE pro výrobu a dodávku elektrické energie jako samostatné jednotky se samostatným účetnictvím, a zavést zvláštní dozor na využívání hotovosti společností BE, aby se zajistilo, že se nepřesměrují hotovostní platby státu na financování jaderných závazků na jiné účely. Tato opatření mají zůstat v platnosti tak dlouho, dokud bude v platnosti plán restrukturalizace.

| (166) | Zatřetí zabránit narušení hospodářské soutěže na maloobchodním trhu s elektrickou energií zákazem společnosti BE prodávat pod cenou (cena za nákup energie na velkoobchodním trhu plus další náklady související s nákupem), omezit podíl dodávek společnosti BE průmyslovým a komerčním zákazníkům (uvádí se podíl 20 %) a zakázat vstup společnosti BE na nové maloobchodní trhy. Tato opatření by měly zůstat v platnosti tak dlouho, dokud bude platit plán restrukturalizace a jejich účinek má být posouzen Komisí po 5 létech od jejich zavedení. |
| --- | --- |

(166)

Zatřetí zabránit narušení hospodářské soutěže na maloobchodním trhu s elektrickou energií zákazem společnosti BE prodávat pod cenou (cena za nákup energie na velkoobchodním trhu plus další náklady související s nákupem), omezit podíl dodávek společnosti BE průmyslovým a komerčním zákazníkům (uvádí se podíl 20 %) a zakázat vstup společnosti BE na nové maloobchodní trhy. Tato opatření by měly zůstat v platnosti tak dlouho, dokud bude platit plán restrukturalizace a jejich účinek má být posouzen Komisí po 5 létech od jejich zavedení.

| (167) | Powergen ohledně obnovení životaschopnosti uvádí, že scénáře uvažované orgány UK pro prokázání budoucí životaschopnosti BE jsou příliš optimistické, zejména s ohledem na dostupnost elektráren společnosti BE v porovnání s minulými měřítky. |
| --- | --- |

(167)

Powergen ohledně obnovení životaschopnosti uvádí, že scénáře uvažované orgány UK pro prokázání budoucí životaschopnosti BE jsou příliš optimistické, zejména s ohledem na dostupnost elektráren společnosti BE v porovnání s minulými měřítky.

| (168) | Na závěr se Powergen domnívá, že „je zavedeno, že pravidla státní pomoci obsažená ve Smlouvě o ES se vztahují na jaderný průmysl, navzdory existenci Smlouvy o Euroatomu“. Společnost odkazuje na stejný případ z roku 1990 jako společnost Greenpeace. |
| --- | --- |

(168)

Na závěr se Powergen domnívá, že „je zavedeno, že pravidla státní pomoci obsažená ve Smlouvě o ES se vztahují na jaderný průmysl, navzdory existenci Smlouvy o Euroatomu“. Společnost odkazuje na stejný případ z roku 1990 jako společnost Greenpeace.

| (169) | Společnost InterGen je globální firma zabývající se výrobou elektrické energie a má svoje aktivity na všech kontinentech. Její podíl na kapacitě výroby elektrické energie v Anglii a Walesu je 2 %, se dvěma elektrárnami v provozu a jednou ve výstavbě (BE má 14 %). Většinu své elektrické energie prodává na velkoobchodní trh a část z toho prodává formou dlouhodobých smluv. Společnost je také aktivní na trhu s prodejem plynu. Jejím společným vlastníkem jsou firmy Shell a Bechtel. |
| --- | --- |

(169)

Společnost InterGen je globální firma zabývající se výrobou elektrické energie a má svoje aktivity na všech kontinentech. Její podíl na kapacitě výroby elektrické energie v Anglii a Walesu je 2 %, se dvěma elektrárnami v provozu a jednou ve výstavbě (BE má 14 %). Většinu své elektrické energie prodává na velkoobchodní trh a část z toho prodává formou dlouhodobých smluv. Společnost je také aktivní na trhu s prodejem plynu. Jejím společným vlastníkem jsou firmy Shell a Bechtel.

| (170) | Společnost InterGen uvádí, že ve Spojeném království existuje jistota dodávky, a že jaderná bezpečnost může být řízena správcem společnosti. Společnost upozorňuje Komisi na skutečnost, že podpora pro společnost BE poškozovala a poškozuje InterGen, a na skutečnost, že ostatní konkurenti InterGen, jako Teeside Power Limited, kteří jsou mezi věřiteli společnosti BE, jsou ve srovnání s InterGen plánem restrukturalizace zvýhodněni. InterGen uvádí, že pokud by Komise podporu schválila, společnost a její přidružené společnosti by měly obdržet kompenzaci za utrpěné škody. |
| --- | --- |

(170)

Společnost InterGen uvádí, že ve Spojeném království existuje jistota dodávky, a že jaderná bezpečnost může být řízena správcem společnosti. Společnost upozorňuje Komisi na skutečnost, že podpora pro společnost BE poškozovala a poškozuje InterGen, a na skutečnost, že ostatní konkurenti InterGen, jako Teeside Power Limited, kteří jsou mezi věřiteli společnosti BE, jsou ve srovnání s InterGen plánem restrukturalizace zvýhodněni. InterGen uvádí, že pokud by Komise podporu schválila, společnost a její přidružené společnosti by měly obdržet kompenzaci za utrpěné škody.

| (171) | Tato třetí strana uvádí, že dřívější tiskové zprávy před restrukturalizací BE navrhují cenu za regeneraci ve výši přibližně 1 000 GBP/kg těžkého kovu (HM). Po restrukturalizaci BE byla mezi BNFL a BE dohodnuta cena přibližně 150 GBP/kg HM, což je o 85 % méně, než bylo v původní dohodě. Třetí strana dodává, že původní smlouvy o regeneraci mezi BNFL a BE stanovovaly ceny jako cenu za náklady plus přidanou hodnotu, což znamená, že odběratelé základního výkonu mohou v rámci smlouvy získat regeneraci pouze pokud akceptují (poměrně) předpoklad plných nákladů na regeneraci plus zisk. Oproti těmto úvahám stojí to, že pokud náklady na regeneraci dohodnuté s odběrateli základního výkonu pokrývají náklady pouze do ceny ve výši 1 000 GBP/kg HM, znamená to, že nové ceny, nyní dohodnuté s BE, se v žádném případě nemohou blížit cenám na pokrytí nákladů. Dokonce i v případě nových smluv se ceny rovnají částce 1 000 GBP/kg HM (ceny platné v roce 2003). |
| --- | --- |

(171)

Tato třetí strana uvádí, že dřívější tiskové zprávy před restrukturalizací BE navrhují cenu za regeneraci ve výši přibližně 1 000 GBP/kg těžkého kovu (HM). Po restrukturalizaci BE byla mezi BNFL a BE dohodnuta cena přibližně 150 GBP/kg HM, což je o 85 % méně, než bylo v původní dohodě. Třetí strana dodává, že původní smlouvy o regeneraci mezi BNFL a BE stanovovaly ceny jako cenu za náklady plus přidanou hodnotu, což znamená, že odběratelé základního výkonu mohou v rámci smlouvy získat regeneraci pouze pokud akceptují (poměrně) předpoklad plných nákladů na regeneraci plus zisk. Oproti těmto úvahám stojí to, že pokud náklady na regeneraci dohodnuté s odběrateli základního výkonu pokrývají náklady pouze do ceny ve výši 1 000 GBP/kg HM, znamená to, že nové ceny, nyní dohodnuté s BE, se v žádném případě nemohou blížit cenám na pokrytí nákladů. Dokonce i v případě nových smluv se ceny rovnají částce 1 000 GBP/kg HM (ceny platné v roce 2003).

| (172) | Třetí strana usuzuje, že tyto ceny ukazují na fakt, že BNFL se při svých jednáních s BE nechovala jako soukromý investor v tržní ekonomice, pokud by však BNFL nechtěla uplatnit tyto výhodné podmínky i na jiné zákazníky. |
| --- | --- |

(172)

Třetí strana usuzuje, že tyto ceny ukazují na fakt, že BNFL se při svých jednáních s BE nechovala jako soukromý investor v tržní ekonomice, pokud by však BNFL nechtěla uplatnit tyto výhodné podmínky i na jiné zákazníky.

| (173) | Společnost Drax je největší výrobce elektrické energie v uhelných elektrárnách v západní Evropě. Dříve byla součástí korporace AES Corporation, což je energetická skupina založená USA s podílem na výrobě, distribuci a dodávce elektrické energie po celém světě. Dne 5. srpna AES Corporation postoupila správu společnosti Drax jejím věřitelům. Dne 30. srpna 2003 oznámila společnost Drax, že uzavřela exkluzivní smlouvu se společností International Power plc o spoluúčasti na restrukturalizaci společnosti Drax. |
| --- | --- |

(173)

Společnost Drax je největší výrobce elektrické energie v uhelných elektrárnách v západní Evropě. Dříve byla součástí korporace AES Corporation, což je energetická skupina založená USA s podílem na výrobě, distribuci a dodávce elektrické energie po celém světě. Dne 5. srpna AES Corporation postoupila správu společnosti Drax jejím věřitelům. Dne 30. srpna 2003 oznámila společnost Drax, že uzavřela exkluzivní smlouvu se společností International Power plc o spoluúčasti na restrukturalizaci společnosti Drax.

| (174) | Podle společnosti DRAX jsou opatření státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. DRAX souhlasí s tím, že opatření D, E a F státní podporou nejsou. DRAX je toho názoru, že lze těžko odhadnout objem podpory. Ohledně opatření A se DRAX domnívá, že celkový objem může být výrazně vyšší než se v současné době předpokládá, zejména z důvodu, že nejsou ve Spojeném království zmapovány závazky na vyřazení z provozu a že je nepravděpodobné, že BE bude přispívat na náklady spojené s jadernými závazky. Vláda UK vždy zůstane zodpovědná za konečné závazky a za závazky na vyřazení z provozu. Vláda UK nikdy nenechá společnost BE padnout. DRAX je toho názoru, že samotný odklad platby daní musí být chápán jako podpora. |
| --- | --- |

(174)

Podle společnosti DRAX jsou opatření státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. DRAX souhlasí s tím, že opatření D, E a F státní podporou nejsou. DRAX je toho názoru, že lze těžko odhadnout objem podpory. Ohledně opatření A se DRAX domnívá, že celkový objem může být výrazně vyšší než se v současné době předpokládá, zejména z důvodu, že nejsou ve Spojeném království zmapovány závazky na vyřazení z provozu a že je nepravděpodobné, že BE bude přispívat na náklady spojené s jadernými závazky. Vláda UK vždy zůstane zodpovědná za konečné závazky a za závazky na vyřazení z provozu. Vláda UK nikdy nenechá společnost BE padnout. DRAX je toho názoru, že samotný odklad platby daní musí být chápán jako podpora.

| (175) | Ohledně nových jednání o smlouvách BNFL se DRAX domnívá, že žádný soukromý investor by se nikdy nedohodnul na takovýchto nekomerčních podmínkách, připouštějících významné ztráty v současnosti i v budoucnosti, nehledě na článek o nesnázích a na skutečnost, že BE je největší zákazník BNFL. Je jasné, že nová jednání výrazně znevýhodňují pozici BNFL. To povede ke snížení fixních ročních plateb podle smluv o dodávce paliva o 5 milionů GBP až 20 milionů GBP za rok. Tento názor potvrzuje zpráva o účetnictví BNFL za rok 2004. Kromě toho se zdá, že i kdyby BE byla pod nucenou správou, její elektrárny by nadále zůstaly v provozu a měly by stejnou potřebu dodávky paliva a služeb na provoz, zpracování a likvidaci paliva po jeho použití. Otázkou je, zda by administrátor byl schopen získat tyto podmínky od BNFL. Kromě toho by BNFL mohla provádět jiné obchodní činnosti, pokud by její obchod s BE byl omezen. BNFL není organizována na tržním principu. Proto je opatření B státní podporou. |
| --- | --- |

(175)

Ohledně nových jednání o smlouvách BNFL se DRAX domnívá, že žádný soukromý investor by se nikdy nedohodnul na takovýchto nekomerčních podmínkách, připouštějících významné ztráty v současnosti i v budoucnosti, nehledě na článek o nesnázích a na skutečnost, že BE je největší zákazník BNFL. Je jasné, že nová jednání výrazně znevýhodňují pozici BNFL. To povede ke snížení fixních ročních plateb podle smluv o dodávce paliva o 5 milionů GBP až 20 milionů GBP za rok. Tento názor potvrzuje zpráva o účetnictví BNFL za rok 2004. Kromě toho se zdá, že i kdyby BE byla pod nucenou správou, její elektrárny by nadále zůstaly v provozu a měly by stejnou potřebu dodávky paliva a služeb na provoz, zpracování a likvidaci paliva po jeho použití. Otázkou je, zda by administrátor byl schopen získat tyto podmínky od BNFL. Kromě toho by BNFL mohla provádět jiné obchodní činnosti, pokud by její obchod s BE byl omezen. BNFL není organizována na tržním principu. Proto je opatření B státní podporou.

| (176) | Společnost DRAX je toho názoru, že stabilizační dohoda s BNFL zahrnutá do opatření C také tvoří státní podporu, protože BNFL nedostane během stabilizačního období na rozdíl od jiných zúčastněných věřitelů úrok. |
| --- | --- |

(176)

Společnost DRAX je toho názoru, že stabilizační dohoda s BNFL zahrnutá do opatření C také tvoří státní podporu, protože BNFL nedostane během stabilizačního období na rozdíl od jiných zúčastněných věřitelů úrok.

| (177) | Společnost Drax dále komentovala kompatibilitu balíčku pro podporu. DRAX nezpochybňuje skutečnost, že BE je podnik v obtížích. Je však toho názoru, že nezajištěná pozice BE byla způsobena pouze nezvyklým rozhodnutím části jejího managementu o prodeji maloobchodního prodeje. Kromě toho mohla BE zredukovat svoje náklady uzavřením některých nebo všech svých elektráren, protože je mnohem dražší provozovat některé jaderné elektrárny, než tyto elektrárny přechodně uzavřít. |
| --- | --- |

(177)

Společnost Drax dále komentovala kompatibilitu balíčku pro podporu. DRAX nezpochybňuje skutečnost, že BE je podnik v obtížích. Je však toho názoru, že nezajištěná pozice BE byla způsobena pouze nezvyklým rozhodnutím části jejího managementu o prodeji maloobchodního prodeje. Kromě toho mohla BE zredukovat svoje náklady uzavřením některých nebo všech svých elektráren, protože je mnohem dražší provozovat některé jaderné elektrárny, než tyto elektrárny přechodně uzavřít.

| (178) | Ohledně obnovení životaschopnosti je společnost DRAX toho názoru, že navrhovaný plán ve skutečnosti není plán restrukturalizace. Kromě toho BE je a vždy bude oproti svým konkurentům v odlišné pozici. Bude pokračovat ve výrobě elektrické energie a v jejím prodeji na trhu za jakoukoliv cenu a bude trvale uplatňovat tlak na snížení ceny na úkor všech ostatních konkurentů. |
| --- | --- |

(178)

Ohledně obnovení životaschopnosti je společnost DRAX toho názoru, že navrhovaný plán ve skutečnosti není plán restrukturalizace. Kromě toho BE je a vždy bude oproti svým konkurentům v odlišné pozici. Bude pokračovat ve výrobě elektrické energie a v jejím prodeji na trhu za jakoukoliv cenu a bude trvale uplatňovat tlak na snížení ceny na úkor všech ostatních konkurentů.

| (179) | DRAX má námitky proti použití krátkodobých mezních nákladů vládou UK jako vhodného opatření pro životaschopnost BE. Restrukturalizace zbavuje BE závazků za hlavní náklady výrobce jaderné elektrické energie. Rozhodnutí společnosti o tom, zda vstoupí nebo nevstoupí na dílčí trh nebo zda vůbec bude pokračovat v soutěži na tomto trhu, bude založeno na tom, zda může, během rozumného období, pokrýt svoje průměrné náklady plus vytvořit rozumný zisk svých investic. To není případ BE, která byla zbavena veškerého komerčního rizika. |
| --- | --- |

(179)

DRAX má námitky proti použití krátkodobých mezních nákladů vládou UK jako vhodného opatření pro životaschopnost BE. Restrukturalizace zbavuje BE závazků za hlavní náklady výrobce jaderné elektrické energie. Rozhodnutí společnosti o tom, zda vstoupí nebo nevstoupí na dílčí trh nebo zda vůbec bude pokračovat v soutěži na tomto trhu, bude založeno na tom, zda může, během rozumného období, pokrýt svoje průměrné náklady plus vytvořit rozumný zisk svých investic. To není případ BE, která byla zbavena veškerého komerčního rizika.

| (180) | Ohledně doby trvání podpory je DRAX toho názoru, že financování nejednoznačných závazků tak daleko do budoucnosti není kompatibilní s pokyny. Společnost také argumentuje tím, že pokračující provozní podpora nemůže být považována za podporu omezenou na nezbytné minimum. Dále DRAX ohledně vlastního příspěvku BE uvádí, že existuje nejistota o příjmech z prodeje majetku a že příspěvek BE pro NLF se odvozuje z podporovaného finančního toku, který však nemůže být brán v úvahu. |
| --- | --- |

(180)

Ohledně doby trvání podpory je DRAX toho názoru, že financování nejednoznačných závazků tak daleko do budoucnosti není kompatibilní s pokyny. Společnost také argumentuje tím, že pokračující provozní podpora nemůže být považována za podporu omezenou na nezbytné minimum. Dále DRAX ohledně vlastního příspěvku BE uvádí, že existuje nejistota o příjmech z prodeje majetku a že příspěvek BE pro NLF se odvozuje z podporovaného finančního toku, který však nemůže být brán v úvahu.

| (181) | Ohledně otázky nadbytečné kapacity a kompenzace věřitelů DRAX poznamenává, že rozpětí kapacity ve výši 20 % citované v rozhodnutí o zahájení řízení se týká pouze potřeby v období zimních špiček. Podle NGC činí přebytek kapacity nad průměrnou zimní špičkovou spotřebou 20,3 %. Podle společnosti DRAX by racionálním přístupem ke každému provozovateli společnosti BE bylo uzavření poměrné části jeho kapacity během letních měsíců. To by přineslo čisté úspory. |
| --- | --- |

(181)

Ohledně otázky nadbytečné kapacity a kompenzace věřitelů DRAX poznamenává, že rozpětí kapacity ve výši 20 % citované v rozhodnutí o zahájení řízení se týká pouze potřeby v období zimních špiček. Podle NGC činí přebytek kapacity nad průměrnou zimní špičkovou spotřebou 20,3 %. Podle společnosti DRAX by racionálním přístupem ke každému provozovateli společnosti BE bylo uzavření poměrné části jeho kapacity během letních měsíců. To by přineslo čisté úspory.

| (182) | Společnost DRAX se domnívá, že existuje řada kompenzačních opatření a/nebo doplňků k plánu restrukturalizace, které by nějakým způsobem zajistily, že restrukturalizace bude v souladu s pokyny a že nabídly by kompenzace pro konkurenty, kterým nebyla poskytnuta žádná podpora. DRAX navrhuje toto:






  a) | Odstranění společnosti BE z konkurenčního trhu vytvořením systému povinného nákupu jaderné energie za pevnou cenu, která by se blížila obnovitelným závazkům. BE nemůže být nikdy řádně restrukturována tak, aby mohla soutěžit za stejných podmínek s ostatními účastníky na trhu, kterým nebyla poskytnuta žádná podpora. Nejlepším řešením v případě, kdy výroba elektrické energie společností BE nemůže být odstraněna z trhu, je oddělení výstupu BE od konkurenčního trhu. Cena vyráběné jaderné elektrické energie by musela být regulována a mohla by se stanovit podle kapitálových nákladů a podle jiných tradičních parametrů pro regulaci ceny. To by splnilo zájmy vlády UK v oblasti zaručení dodávky a jaderné bezpečnosti a nedocházelo by k žádnému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- | --- |

(182)

Společnost DRAX se domnívá, že existuje řada kompenzačních opatření a/nebo doplňků k plánu restrukturalizace, které by nějakým způsobem zajistily, že restrukturalizace bude v souladu s pokyny a že nabídly by kompenzace pro konkurenty, kterým nebyla poskytnuta žádná podpora. DRAX navrhuje toto:

a)

Odstranění společnosti BE z konkurenčního trhu vytvořením systému povinného nákupu jaderné energie za pevnou cenu, která by se blížila obnovitelným závazkům. BE nemůže být nikdy řádně restrukturována tak, aby mohla soutěžit za stejných podmínek s ostatními účastníky na trhu, kterým nebyla poskytnuta žádná podpora. Nejlepším řešením v případě, kdy výroba elektrické energie společností BE nemůže být odstraněna z trhu, je oddělení výstupu BE od konkurenčního trhu. Cena vyráběné jaderné elektrické energie by musela být regulována a mohla by se stanovit podle kapitálových nákladů a podle jiných tradičních parametrů pro regulaci ceny. To by splnilo zájmy vlády UK v oblasti zaručení dodávky a jaderné bezpečnosti a nedocházelo by k žádnému narušení hospodářské soutěže.

| b) | Zredukování podmínek a nové vyrovnání rizik smluv BNFL ve prospěch BNFL. |
| --- | --- |

b)

Zredukování podmínek a nové vyrovnání rizik smluv BNFL ve prospěch BNFL.

| c) | Odebrání elektrárny v Eggboroug. |
| --- | --- |

c)

Odebrání elektrárny v Eggboroug.

| d) | Zákaz akvizicí v budoucnu nebo působení jako vůdce na trhu. |
| --- | --- |

d)

Zákaz akvizicí v budoucnu nebo působení jako vůdce na trhu.

| e) | Získání závazku vlády UK o uplatnění principu „jednou a dost“. |
| --- | --- |

e)

Získání závazku vlády UK o uplatnění principu „jednou a dost“.

| (183) | Společnost DRAX také komentovala vztah ke Smlouvě o Euratomu. DRAX je toho názoru, že Smlouvy o Euratomu a o ES se spíše doplňují, než aby byly v konfliktu. |
| --- | --- |

(183)

Společnost DRAX také komentovala vztah ke Smlouvě o Euratomu. DRAX je toho názoru, že Smlouvy o Euratomu a o ES se spíše doplňují, než aby byly v konfliktu.

| (184) | Svoje komentáře předložili také Odborová organizace pro bezpečnou jadernou energii (v rámci Vyrovnané energetické politiky) – TUSNE (18), pan Robert Freer (19), asociace UK Chemical Industries Association („CIA“) (20), společnost John Hall Associates („JHA“) (21), skupina Energy Intensive Users Group („EIUG“) (22), společnosti Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy („TVO“) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited („EECL“) (28), energetické informační centrum Energy Information Centre Ltd („EIC“) (29), společnost Major Energy Users' Council Ltd („MEUC“) (30) a druhá třetí strana, která si přála zůstat v anonymitě. |
| --- | --- |

(184)

Svoje komentáře předložili také Odborová organizace pro bezpečnou jadernou energii (v rámci Vyrovnané energetické politiky) – TUSNE (18), pan Robert Freer (19), asociace UK Chemical Industries Association („CIA“) (20), společnost John Hall Associates („JHA“) (21), skupina Energy Intensive Users Group („EIUG“) (22), společnosti Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy („TVO“) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited („EECL“) (28), energetické informační centrum Energy Information Centre Ltd („EIC“) (29), společnost Major Energy Users' Council Ltd („MEUC“) (30) a druhá třetí strana, která si přála zůstat v anonymitě.

| (185) | TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC a MEUC jsou společnosti zainteresované v zabezpečení dodávky ve Spojeném království a uvádí, že uzavření jaderných elektráren společnosti BE by způsobilo nebezpečí výpadků elektrického proudu a působilo by to proti zájmům spotřebitelů. Některé společnosti také zdůrazňují, že odstranění jaderných elektráren společnosti BE by mohlo znamenat, že Spojené království by velice obtížně plnilo závazky vyplývající z protokolu z Kjóta, protože elektrárny se podílí na různorodosti dodávky elektrické energie. Uvádí, že náklady na úpadek BE by vysoce převýšily cenu za restrukturalizaci této společnosti a že podpora je nutná. |
| --- | --- |

(185)

TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC a MEUC jsou společnosti zainteresované v zabezpečení dodávky ve Spojeném království a uvádí, že uzavření jaderných elektráren společnosti BE by způsobilo nebezpečí výpadků elektrického proudu a působilo by to proti zájmům spotřebitelů. Některé společnosti také zdůrazňují, že odstranění jaderných elektráren společnosti BE by mohlo znamenat, že Spojené království by velice obtížně plnilo závazky vyplývající z protokolu z Kjóta, protože elektrárny se podílí na různorodosti dodávky elektrické energie. Uvádí, že náklady na úpadek BE by vysoce převýšily cenu za restrukturalizaci této společnosti a že podpora je nutná.

| (186) | Anonymní třetí strana uvádí, že BE využívá státní podporu za účelem agresivního ovládnutí trhu za dumpingové ceny. Cituje případy, kdy BE údajně navrhovala ceny o 10 až 15 % nižší než konkurence. Uvádí, že taková nabídka je neudržitelná bez státních subvencí, a nemůže proto být označována jako opatření pro obnovení životaschopnosti společnosti. |
| --- | --- |

(186)

Anonymní třetí strana uvádí, že BE využívá státní podporu za účelem agresivního ovládnutí trhu za dumpingové ceny. Cituje případy, kdy BE údajně navrhovala ceny o 10 až 15 % nižší než konkurence. Uvádí, že taková nabídka je neudržitelná bez státních subvencí, a nemůže proto být označována jako opatření pro obnovení životaschopnosti společnosti.

| (187) | TVO uvádí, že z obtíží BE nemůže být vyvozováno to, že jaderná energie nemůže být na liberalizovaném trhu s elektrickou energií konkurenceschopná. |
| --- | --- |

(187)

TVO uvádí, že z obtíží BE nemůže být vyvozováno to, že jaderná energie nemůže být na liberalizovaném trhu s elektrickou energií konkurenceschopná.

| (188) | National Grid Transco uvádí, že současné rozpětí kapacity v Anglii a Walesu je menší než se původně předpokládalo, a nemůže být považováno za strukturální nadbytečnou kapacitu. National Grid Transco zmiňuje 20 % bezpečnostního rozpětí jako úroveň, jejíž překročení může být považováno za nadbytečnou kapacitu. National Grid Transco předpokládá, že bezpečnostní rozpětí bude nejméně do roku 2006 v lepším případě menší než 20 %. Pesimistické scénáře vidí bezpečnost vždy nižší než 20 %, dokonce blížící se hodnotě 8,5 % v roce 2009. National Grid Transco usuzuje, že pokud by se jako kompenzační opatření požadovalo uzavření některé elektrárny, muselo by se o tom s účastníky trhu jednat v dostatečném předstihu (3–4 roky), aby se mohly přizpůsobit tržní podmínky. |
| --- | --- |

(188)

National Grid Transco uvádí, že současné rozpětí kapacity v Anglii a Walesu je menší než se původně předpokládalo, a nemůže být považováno za strukturální nadbytečnou kapacitu. National Grid Transco zmiňuje 20 % bezpečnostního rozpětí jako úroveň, jejíž překročení může být považováno za nadbytečnou kapacitu. National Grid Transco předpokládá, že bezpečnostní rozpětí bude nejméně do roku 2006 v lepším případě menší než 20 %. Pesimistické scénáře vidí bezpečnost vždy nižší než 20 %, dokonce blížící se hodnotě 8,5 % v roce 2009. National Grid Transco usuzuje, že pokud by se jako kompenzační opatření požadovalo uzavření některé elektrárny, muselo by se o tom s účastníky trhu jednat v dostatečném předstihu (3–4 roky), aby se mohly přizpůsobit tržní podmínky.

| (189) | EECL uvádí, že výrobci elektrické energie (ne pouze BE) byli zasaženi nízkými velkoobchodními cenami elektrické energie ve Spojeném království. EECL zpochybňuje názor orgánů UK, že SRMC musí být měřítkem pro stanovení účinku podpory na narušení hospodářské soutěže, protože tyto náklady neodráží střednědobou až dlouhodobou životaschopnost elektrárny. EECL uvádí, že termínované tržní ceny jsou nejlepším indikátorem toho, že existuje strukturální nadbytečná kapacita na trhu. |
| --- | --- |

(189)

EECL uvádí, že výrobci elektrické energie (ne pouze BE) byli zasaženi nízkými velkoobchodními cenami elektrické energie ve Spojeném království. EECL zpochybňuje názor orgánů UK, že SRMC musí být měřítkem pro stanovení účinku podpory na narušení hospodářské soutěže, protože tyto náklady neodráží střednědobou až dlouhodobou životaschopnost elektrárny. EECL uvádí, že termínované tržní ceny jsou nejlepším indikátorem toho, že existuje strukturální nadbytečná kapacita na trhu.

IV.   PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (190) | Orgány UK informovaly Komisi o tom, že místní daně byly nakonec uhrazeny s normálním úrokem. |
| --- | --- |

(190)

Orgány UK informovaly Komisi o tom, že místní daně byly nakonec uhrazeny s normálním úrokem.

| (191) | Jako předběžný komentář argumentují orgány UK, že dokonce i v případě, kdy Komise vyvozuje, že opatření B obsahuje podporu, způsob, jakým byly smlouvy pojaty, zajišťuje, že každý následný prospěch, přechodně získaný společností BE, bude automaticky eliminován zúročením, pokud balíček na podporu nebude autorizován. Nové smlouvy předpokládají, že nebudou mít trvalou platnost, pokud balíček na podporu nebude autorizován. |
| --- | --- |

(191)

Jako předběžný komentář argumentují orgány UK, že dokonce i v případě, kdy Komise vyvozuje, že opatření B obsahuje podporu, způsob, jakým byly smlouvy pojaty, zajišťuje, že každý následný prospěch, přechodně získaný společností BE, bude automaticky eliminován zúročením, pokud balíček na podporu nebude autorizován. Nové smlouvy předpokládají, že nebudou mít trvalou platnost, pokud balíček na podporu nebude autorizován.

| (192) | Spojené království se také vyjadřuje ke kontrole soukromých investorů. Spojené království uvádí, že BNFL jednala stejným způsobem, jako by jednal kterýkoli soukromý subjekt. Orgány UK argumentují zejména tím, že nelze tvrdit, že podmínky dohodnuté společností BNFL jsou velkorysejší než podmínky, které by za porovnatelných podmínek zaručil soukromý věřitel. Spojené království uvádí, že je nutno provést analýzu toho, zda BNFL při jednáních o svých smlouvách jednala podobným způsobem jako soukromí věřitelé, jak definoval Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci DM Transport (31). |
| --- | --- |

(192)

Spojené království se také vyjadřuje ke kontrole soukromých investorů. Spojené království uvádí, že BNFL jednala stejným způsobem, jako by jednal kterýkoli soukromý subjekt. Orgány UK argumentují zejména tím, že nelze tvrdit, že podmínky dohodnuté společností BNFL jsou velkorysejší než podmínky, které by za porovnatelných podmínek zaručil soukromý věřitel. Spojené království uvádí, že je nutno provést analýzu toho, zda BNFL při jednáních o svých smlouvách jednala podobným způsobem jako soukromí věřitelé, jak definoval Soudní dvůr ve svém rozsudku ve věci DM Transport (31).

| (193) | Spojené království argumentuje tím, že se zdá, že Komise nepochopila spád událostí. Podle orgánů UK se společnost BNFL nebránila vyvolání článku o nesnázích, avšak oproti přesvědčení Komise vyjádřila svoji vůli zvážit možné dodatky ke stávajícím smlouvám ještě před oznámením, že BE zahájila jednání s vládou UK. Po rozhovorech s BE se však ukázalo, že pro vyřešení finančních problémů BE nebude možno učinit žádnou komerční nabídku, kterou by BNFL jako jediná mohla učinit za rozumných podmínek. Zpracování širšího plánu restrukturalizace umožnilo zahájit nová jednání mezi BE a BNFL a bylo dosaženo dohody o podmínkách, které byly velice podobné původní nabídce společnosti BNFL. Spojené království usuzuje, že akce BNFL jsou konzistentní s akcemi soukromého věřitele. |
| --- | --- |

(193)

Spojené království argumentuje tím, že se zdá, že Komise nepochopila spád událostí. Podle orgánů UK se společnost BNFL nebránila vyvolání článku o nesnázích, avšak oproti přesvědčení Komise vyjádřila svoji vůli zvážit možné dodatky ke stávajícím smlouvám ještě před oznámením, že BE zahájila jednání s vládou UK. Po rozhovorech s BE se však ukázalo, že pro vyřešení finančních problémů BE nebude možno učinit žádnou komerční nabídku, kterou by BNFL jako jediná mohla učinit za rozumných podmínek. Zpracování širšího plánu restrukturalizace umožnilo zahájit nová jednání mezi BE a BNFL a bylo dosaženo dohody o podmínkách, které byly velice podobné původní nabídce společnosti BNFL. Spojené království usuzuje, že akce BNFL jsou konzistentní s akcemi soukromého věřitele.

| (194) | Spojené království dodává, že společnost BNFL, jako jediný zbývající komerční poskytovatel služeb v oblasti cyklů jaderného paliva v UK, by byla obzvláště silně ovlivněna nesolventností BE; neměla by bezprostřední tok příjmů na zabezpečení uložení nebo recyklace velkých množství paliva z reaktorů typu AGR, které je této společnosti dodáváno a také by měla omezené vyhlídky na oživení z důvodu nesolventnosti. Musela by vyvolat nová jednání s likvidátorem nebo s vládou o nové dohodě o likvidaci vyhořelého paliva s vysokou nejistotou o výši svých průběžných příjmů. Spojené království uvádí, že pokud by stejnému riziku, narušení systému a nejistotě čelil soukromý věřitel, potom by se určitě snažil být účasten na restrukturalizaci, která by určitě obsahovala i nová jednání o smlouvách s BE se záměrem maximalizovat celkové příjmy a zajistit obnovení životaschopnosti BE. |
| --- | --- |

(194)

Spojené království dodává, že společnost BNFL, jako jediný zbývající komerční poskytovatel služeb v oblasti cyklů jaderného paliva v UK, by byla obzvláště silně ovlivněna nesolventností BE; neměla by bezprostřední tok příjmů na zabezpečení uložení nebo recyklace velkých množství paliva z reaktorů typu AGR, které je této společnosti dodáváno a také by měla omezené vyhlídky na oživení z důvodu nesolventnosti. Musela by vyvolat nová jednání s likvidátorem nebo s vládou o nové dohodě o likvidaci vyhořelého paliva s vysokou nejistotou o výši svých průběžných příjmů. Spojené království uvádí, že pokud by stejnému riziku, narušení systému a nejistotě čelil soukromý věřitel, potom by se určitě snažil být účasten na restrukturalizaci, která by určitě obsahovala i nová jednání o smlouvách s BE se záměrem maximalizovat celkové příjmy a zajistit obnovení životaschopnosti BE.

| (195) | Spojené království dále uvádí, že skutečnost, že BNFL je společnost ve vlastnictví státu, neznamená, že akce BNFL byly v konečném důsledku nějakým způsobem méně komerční. Sděluje, že BNFL je veřejná akciová společnost, zaregistrovaná v obchodním rejstříku v roce 1985. BNFL má představenstvo složené z vedoucích pracovníků zainteresovaných na jejích komerčních aktivitách a nevýkonných ředitelů se zkušeností z jiných aktivit v privátním sektoru. Představenstvo BNFL má povinnost jednat nezávisle v zájmu společnosti. Spojené království dodává, že vláda UK neintervenuje na rozhodnutí BNFL v tom smyslu, aby na společnost vyvíjela nátlak jednat jinak než komerčně. |
| --- | --- |

(195)

Spojené království dále uvádí, že skutečnost, že BNFL je společnost ve vlastnictví státu, neznamená, že akce BNFL byly v konečném důsledku nějakým způsobem méně komerční. Sděluje, že BNFL je veřejná akciová společnost, zaregistrovaná v obchodním rejstříku v roce 1985. BNFL má představenstvo složené z vedoucích pracovníků zainteresovaných na jejích komerčních aktivitách a nevýkonných ředitelů se zkušeností z jiných aktivit v privátním sektoru. Představenstvo BNFL má povinnost jednat nezávisle v zájmu společnosti. Spojené království dodává, že vláda UK neintervenuje na rozhodnutí BNFL v tom smyslu, aby na společnost vyvíjela nátlak jednat jinak než komerčně.

| (196) | Nakonec Spojené království předložilo analýzu požadavků věřitelů a částky, u kterých byl dohodnut kompromis v rámci balíčku na restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(196)

Nakonec Spojené království předložilo analýzu požadavků věřitelů a částky, u kterých byl dohodnut kompromis v rámci balíčku na restrukturalizaci.

| (197) | Orgány UK usuzují, že opatření B nemůže být považováno za opatření obsahující státní podporu. |
| --- | --- |

(197)

Orgány UK usuzují, že opatření B nemůže být považováno za opatření obsahující státní podporu.

| (198) | Spojené království uvádí, že mnoho stejných argumentů, uvedených 191 až 197 v souvislosti s opatřením B, lze stejně aplikovat i na opatření C. Spojené království argumentuje zejména tím, že je nutné nahlížet na akce BNFL v kontextu její výjimečné pozice hlavního věřitele společnosti BE, a na společnost BE jako největšího zákazníka společnosti BNFL. Vzhledem k průběžnému dlouhodobému obchodnímu vztahu mezi oběma společnostmi a k objemu závazků BE vůči BNFL nepřekvapuje, že stabilizace závazků vůči BNFL vysvětluje největší absolutní podíl dávek BE z titulu stabilizačních dohod. Soukromý věřitel ve stejné pozici jako BNFL – s největším dopadem v případě nesolventnosti BE – by měl jen omezené možnosti jednat jinak. |
| --- | --- |

(198)

Spojené království uvádí, že mnoho stejných argumentů, uvedených 191 až 197 v souvislosti s opatřením B, lze stejně aplikovat i na opatření C. Spojené království argumentuje zejména tím, že je nutné nahlížet na akce BNFL v kontextu její výjimečné pozice hlavního věřitele společnosti BE, a na společnost BE jako největšího zákazníka společnosti BNFL. Vzhledem k průběžnému dlouhodobému obchodnímu vztahu mezi oběma společnostmi a k objemu závazků BE vůči BNFL nepřekvapuje, že stabilizace závazků vůči BNFL vysvětluje největší absolutní podíl dávek BE z titulu stabilizačních dohod. Soukromý věřitel ve stejné pozici jako BNFL – s největším dopadem v případě nesolventnosti BE – by měl jen omezené možnosti jednat jinak.

| (199) | Spojené království také uvádí, že je špatné porovnávat stabilizační dohody BNFL na jedné straně se stejnými dohodami všech ostatních soukromých věřitelů na straně druhé. Bez účasti některého významného věřitele nemohou být smlouvy jako celek účinné. Spojené království porovnává všechny nezaplacené dluhy BE s příspěvkem každé strany ke stabilizačním dohodám a usuzuje, že BNFL se ve skutečnosti podílí menší procentní částí svých nesplacených závazků než většina soukromých věřitelů. |
| --- | --- |

(199)

Spojené království také uvádí, že je špatné porovnávat stabilizační dohody BNFL na jedné straně se stejnými dohodami všech ostatních soukromých věřitelů na straně druhé. Bez účasti některého významného věřitele nemohou být smlouvy jako celek účinné. Spojené království porovnává všechny nezaplacené dluhy BE s příspěvkem každé strany ke stabilizačním dohodám a usuzuje, že BNFL se ve skutečnosti podílí menší procentní částí svých nesplacených závazků než většina soukromých věřitelů.

| (200) | Orgány UK uvádí, že odstavec 32 pokynů nevyžaduje, aby podpůrná opatření měla omezenou dobu platnosti. Požaduje, aby plán restrukturalizace byl zpracován na co nejkratší dobu a aby dlouhodobá životaschopnost byla obnovena „během rozumného časového období“. Podle Spojeného království se zdá, že úmyslem pokynů je to, aby podpora byla poskytnuta pouze „jednou provždy“ a že to nesmí být průběžná provozní podpora. Není úmyslem zabránit podpoře, která by poskytla osvobození od dlouhodobých závazků. |
| --- | --- |

(200)

Orgány UK uvádí, že odstavec 32 pokynů nevyžaduje, aby podpůrná opatření měla omezenou dobu platnosti. Požaduje, aby plán restrukturalizace byl zpracován na co nejkratší dobu a aby dlouhodobá životaschopnost byla obnovena „během rozumného časového období“. Podle Spojeného království se zdá, že úmyslem pokynů je to, aby podpora byla poskytnuta pouze „jednou provždy“ a že to nesmí být průběžná provozní podpora. Není úmyslem zabránit podpoře, která by poskytla osvobození od dlouhodobých závazků.

| (201) | Spojené království uvádí, že restrukturalizace bude kompletní, že životaschopnost bude obnovena během rozumného časového období a že podpora bude poskytnuta pouze jednou provždy, přestože závazky BE jsou dlouhodobého charakteru. BE bude schopna vytvářet finanční hotovost od roku 2004 a od roku 2005 bude mít kladný roční pohyb hotovosti. Podle scénáře nového seznamu se životaschopnost BE obnoví v roce 2005. Plán restrukturalizace je určen pro zabezpečení toho, že BE bude od data restrukturalizace samostatná bez další podpory ze strany vlády UK; plán restrukturalizace demonstruje, že taková úroveň rezerv vytvářená společností je dostatečná pro přežití při rozumných nevýhodných scénářích a z toho důvodu zaručuje životaschopnost. |
| --- | --- |

(201)

Spojené království uvádí, že restrukturalizace bude kompletní, že životaschopnost bude obnovena během rozumného časového období a že podpora bude poskytnuta pouze jednou provždy, přestože závazky BE jsou dlouhodobého charakteru. BE bude schopna vytvářet finanční hotovost od roku 2004 a od roku 2005 bude mít kladný roční pohyb hotovosti. Podle scénáře nového seznamu se životaschopnost BE obnoví v roce 2005. Plán restrukturalizace je určen pro zabezpečení toho, že BE bude od data restrukturalizace samostatná bez další podpory ze strany vlády UK; plán restrukturalizace demonstruje, že taková úroveň rezerv vytvářená společností je dostatečná pro přežití při rozumných nevýhodných scénářích a z toho důvodu zaručuje životaschopnost.

| (202) | V otázce průběžného osvobození od současných výdajů se vláda UK odvolává na to, že závazky vlády pokrývají pouze nasmlouvané historické závazky, závazky na vyřazení z provozu a smluvně nepodchycené závazky související s historickými problémy ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR, veškerého vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR a provozních odpadů a jiných doplňkových závazků. Spojené království uvádí, že nasmlouvané historické závazky ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR se týkají paliva uloženého do reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace. BE má povinnost, v rámci licence udělené jaderné elektrárně, likvidovat toto palivo a tedy vynakládat za tímto účelem prostředky. Takovým nákladům se nelze vyhnout. |
| --- | --- |

(202)

V otázce průběžného osvobození od současných výdajů se vláda UK odvolává na to, že závazky vlády pokrývají pouze nasmlouvané historické závazky, závazky na vyřazení z provozu a smluvně nepodchycené závazky související s historickými problémy ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR, veškerého vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR a provozních odpadů a jiných doplňkových závazků. Spojené království uvádí, že nasmlouvané historické závazky ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR se týkají paliva uloženého do reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace. BE má povinnost, v rámci licence udělené jaderné elektrárně, likvidovat toto palivo a tedy vynakládat za tímto účelem prostředky. Takovým nákladům se nelze vyhnout.

| (203) | Podobně lze argumentovat ohledně vyřazení elektráren z provozu. BE bude za tímto účelem přispívat Jadernému fondu pro vyřazení z provozu na vyřazení reaktorů z provozu a bude tím významně přispívat na celkové náklady na vyřazení z provozu. |
| --- | --- |

(203)

Podobně lze argumentovat ohledně vyřazení elektráren z provozu. BE bude za tímto účelem přispívat Jadernému fondu pro vyřazení z provozu na vyřazení reaktorů z provozu a bude tím významně přispívat na celkové náklady na vyřazení z provozu.

| (204) | Co se týče smluvně nepodchycených závazků, týkají se historických povinností ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR a Spojené království uvádí, že tyto závazky se týkají pouze paliva uloženého do reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace. Závazky týkající se vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR obsahují všechny závazky ohledně paliva uloženého do reaktoru Sizewell B. Pro budoucí závazky bude BE přispívat částkou 150 000 GBP za každou tunu paliva uloženého do reaktoru Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace. Výše příspěvku byla stanovena na základě porovnatelných nákladů na likvidaci vyhořelého paliva v zahraničí s výhledem na pokrytí všech nákladů na palivo pro reaktory typu PWR v budoucnosti. Zbývající smluvně nepodchycené závazky se týkají různých odpadů, jiných než vyhořelé palivo, spojených s provozem elektráren BE a neočekává se, že budou významné. |
| --- | --- |

(204)

Co se týče smluvně nepodchycených závazků, týkají se historických povinností ohledně vyhořelého paliva z reaktorů typu AGR a Spojené království uvádí, že tyto závazky se týkají pouze paliva uloženého do reaktorů před datem účinnosti restrukturalizace. Závazky týkající se vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR obsahují všechny závazky ohledně paliva uloženého do reaktoru Sizewell B. Pro budoucí závazky bude BE přispívat částkou 150 000 GBP za každou tunu paliva uloženého do reaktoru Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace. Výše příspěvku byla stanovena na základě porovnatelných nákladů na likvidaci vyhořelého paliva v zahraničí s výhledem na pokrytí všech nákladů na palivo pro reaktory typu PWR v budoucnosti. Zbývající smluvně nepodchycené závazky se týkají různých odpadů, jiných než vyhořelé palivo, spojených s provozem elektráren BE a neočekává se, že budou významné.

| (205) | Náklady na vyřazení z provozu a na smluvně nepodchycené závazky jsou z větší části fixní a existuje pouze malý prostor, aby se při běžném provozu elektráren výrazně zvýšily. Kromě toho zvýšené materiálové závazky z důvodu změny provozních postupů provedené za účelem ekonomického zisku BE nebo vyplývající z porušení minimálních výkonových norem bude muset hradit BE. Dále je důležité poznamenat, že i kdyby vláda přímo platila nasmlouvané závazky za BE, je podpora vlády na závazky na vyřazení z provozu a na smluvně nepodchycené závazky ve formě podmíněné garance. Spojené království uvádí, že opatření A proto nemůže být zařazeno jako průběžné osvobození od stávajících výdajů. Tomuto závěru odpovídá účetní zpracování opatření A, které je účtováno v rozvaze BE jako aktivní položka. BE není příjemcem žádné průběžné dotace, protože opatření A není žádným způsobem spojeno s průběžnou činností BE a náklady, pokryté opatřením A, vzniknou bez ohledu na dobu a rozsah budoucí činnosti BE. |
| --- | --- |

(205)

Náklady na vyřazení z provozu a na smluvně nepodchycené závazky jsou z větší části fixní a existuje pouze malý prostor, aby se při běžném provozu elektráren výrazně zvýšily. Kromě toho zvýšené materiálové závazky z důvodu změny provozních postupů provedené za účelem ekonomického zisku BE nebo vyplývající z porušení minimálních výkonových norem bude muset hradit BE. Dále je důležité poznamenat, že i kdyby vláda přímo platila nasmlouvané závazky za BE, je podpora vlády na závazky na vyřazení z provozu a na smluvně nepodchycené závazky ve formě podmíněné garance. Spojené království uvádí, že opatření A proto nemůže být zařazeno jako průběžné osvobození od stávajících výdajů. Tomuto závěru odpovídá účetní zpracování opatření A, které je účtováno v rozvaze BE jako aktivní položka. BE není příjemcem žádné průběžné dotace, protože opatření A není žádným způsobem spojeno s průběžnou činností BE a náklady, pokryté opatřením A, vzniknou bez ohledu na dobu a rozsah budoucí činnosti BE.

| (206) | Co se týče opatření B, Spojené království neuznává, že představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(206)

Co se týče opatření B, Spojené království neuznává, že představuje státní podporu.

| (207) | Spojené království také uvádí, že není vhodné považovat opatření A za nepřijatelné z toho důvodu, že zbavuje BE části jejích povinností na „platby za znečištění“. Podle plánu restrukturalizace bude BE hradit náklady za znečištění vyplývající z budoucí činnosti. Dále bude přispívat na historické náklady za znečištění formou hotovostní úhrady a formou dalšího příspěvku NLF. Bez záruky vlády by se BE stala nesolventní a nebyla by schopna hradit svoje budoucí povinnosti na „platby za znečištění“. |
| --- | --- |

(207)

Spojené království také uvádí, že není vhodné považovat opatření A za nepřijatelné z toho důvodu, že zbavuje BE části jejích povinností na „platby za znečištění“. Podle plánu restrukturalizace bude BE hradit náklady za znečištění vyplývající z budoucí činnosti. Dále bude přispívat na historické náklady za znečištění formou hotovostní úhrady a formou dalšího příspěvku NLF. Bez záruky vlády by se BE stala nesolventní a nebyla by schopna hradit svoje budoucí povinnosti na „platby za znečištění“.

| (208) | Spojené království dále reaguje na pochybnosti vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení ohledně toho, zda lze říci, že obnovení životaschopnosti BE bylo provedeno především z vnitřních zdrojů. Spojené království vysvětluje, že hlavním důvodem současných obtíží BE je neschopnost této společnosti splnit nevyhnutelné historické závazky a regulační a minimální bezpečností požadavky. Přesto Spojené království uvádí, že vnitřní opatření přijatá BE nejsou nevýznamná. Společnost prodala svůj podíl ve společnostech Bruce Power a Amergen a provádí významnou interní restrukturalizaci, která bude obsahovat [...]. Společnost také zvýšila podíl střednědobých smluv s pevnými cenami, zahrnujících i velké průmyslové a komerční zákazníky, za účelem omezení rizika změny cen na velkoobchodním trhu. Dalším z nejvýznamnějších interních opatření jsou nová jednání s BNFL o smlouvách o dodávce paliva a o likvidaci vyhořelého paliva. |
| --- | --- |

(208)

Spojené království dále reaguje na pochybnosti vyjádřené Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení řízení ohledně toho, zda lze říci, že obnovení životaschopnosti BE bylo provedeno především z vnitřních zdrojů. Spojené království vysvětluje, že hlavním důvodem současných obtíží BE je neschopnost této společnosti splnit nevyhnutelné historické závazky a regulační a minimální bezpečností požadavky. Přesto Spojené království uvádí, že vnitřní opatření přijatá BE nejsou nevýznamná. Společnost prodala svůj podíl ve společnostech Bruce Power a Amergen a provádí významnou interní restrukturalizaci, která bude obsahovat [...]. Společnost také zvýšila podíl střednědobých smluv s pevnými cenami, zahrnujících i velké průmyslové a komerční zákazníky, za účelem omezení rizika změny cen na velkoobchodním trhu. Dalším z nejvýznamnějších interních opatření jsou nová jednání s BNFL o smlouvách o dodávce paliva a o likvidaci vyhořelého paliva.

| (209) | Dále se Spojené království domnívá, že pokyny požadují vyváženost mezi státními příspěvky, soukromými příspěvky a vlastními příspěvky společnosti avšak to neznamená, že společnost musí být schopna se vzpamatovat bez zásahu státu. |
| --- | --- |

(209)

Dále se Spojené království domnívá, že pokyny požadují vyváženost mezi státními příspěvky, soukromými příspěvky a vlastními příspěvky společnosti avšak to neznamená, že společnost musí být schopna se vzpamatovat bez zásahu státu.

| (210) | Po připomenutí toho, proč není možné přesně kvantifikovat náklady na závazky vyplývající z jaderných aktivit, uvedly orgány UK, že není v tomto případě nutné znát přesnou výši podpory nebo stanovit, která opatření lze pokládat za podporu pro získání přehledu o tom, zda je balíček omezen na potřebné minimum. Závazek vlády pokrývající definované kategorie závazků je pro balíček restrukturalizace a pro obnovení životaschopnosti BE rozhodující. Orgány UK argumentují tím, že úroveň podpory pro společnost BE je strukturálně minimalizovaná prodejem aktiv (Bruce Power a Amergen), redukcí závazků vůči věřitelům, pokračujícím přispíváním BE na financování jejích jaderných závazků, jinými vnitřními opatřeními pro redukci nákladů a mechanismem, kterým bude BE přispívat v budoucnu 65 % svého volného finančního toku na financování svých jaderných závazků. |
| --- | --- |

(210)

Po připomenutí toho, proč není možné přesně kvantifikovat náklady na závazky vyplývající z jaderných aktivit, uvedly orgány UK, že není v tomto případě nutné znát přesnou výši podpory nebo stanovit, která opatření lze pokládat za podporu pro získání přehledu o tom, zda je balíček omezen na potřebné minimum. Závazek vlády pokrývající definované kategorie závazků je pro balíček restrukturalizace a pro obnovení životaschopnosti BE rozhodující. Orgány UK argumentují tím, že úroveň podpory pro společnost BE je strukturálně minimalizovaná prodejem aktiv (Bruce Power a Amergen), redukcí závazků vůči věřitelům, pokračujícím přispíváním BE na financování jejích jaderných závazků, jinými vnitřními opatřeními pro redukci nákladů a mechanismem, kterým bude BE přispívat v budoucnu 65 % svého volného finančního toku na financování svých jaderných závazků.

| (211) | Orgány UK připomněly argumenty uvedené v oznámení, podle kterých nemá podpora dopad na konkurenci, protože nemá vliv na krátkodobé mezní náklady BE, které vymezují každodenní provoz elektrárny. Připomněly, na základě aktualizovaných údajů a porovnání s jinými členskými státy, že na trhu není nadbytečná strukturální kapacita a prohlásily, že z tohoto důvodu by neměla být uložena žádná kompenzační opatření. |
| --- | --- |

(211)

Orgány UK připomněly argumenty uvedené v oznámení, podle kterých nemá podpora dopad na konkurenci, protože nemá vliv na krátkodobé mezní náklady BE, které vymezují každodenní provoz elektrárny. Připomněly, na základě aktualizovaných údajů a porovnání s jinými členskými státy, že na trhu není nadbytečná strukturální kapacita a prohlásily, že z tohoto důvodu by neměla být uložena žádná kompenzační opatření.

V.   PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ K PŘIPOMÍNKÁM ZAINTERESOVANÝCH STRAN

| (212) | Ve svých připomínkách se orgány UK soustředí na ty poznámky, které polemizují s jejich názorem, zatímco poznámky, které podporují jejich názor, nekomentují. |
| --- | --- |

(212)

Ve svých připomínkách se orgány UK soustředí na ty poznámky, které polemizují s jejich názorem, zatímco poznámky, které podporují jejich názor, nekomentují.

| (213) | Orgány UK nejdříve připomínají své úvahy ohledně krátkodobých mezních nákladů společnosti BE a svůj názor, podle kterého podpora nebude mít vliv na konkurenty. Tento argument je dále podpořen čísly o nabídce BE na trhu s přímým prodejem, která ukazují, že BE nemá motivaci nezvyšovat svůj zisk stanovením cen za mezní náklady. Orgány UK pokračují oznámením, že BE nemá motivaci ponechávat elektrárny na trhu, který nedokáže amortizovat její náklady, kterým se lze vyhnout. V tomto ohledu uvádí analýzu nákladů zaměřenou na prokázání, že elektrárna Dungeness B pokrývá své náklady, kterým se lze vyhnout, rozumným odhadem cen na trhu s elektrickou energií. |
| --- | --- |

(213)

Orgány UK nejdříve připomínají své úvahy ohledně krátkodobých mezních nákladů společnosti BE a svůj názor, podle kterého podpora nebude mít vliv na konkurenty. Tento argument je dále podpořen čísly o nabídce BE na trhu s přímým prodejem, která ukazují, že BE nemá motivaci nezvyšovat svůj zisk stanovením cen za mezní náklady. Orgány UK pokračují oznámením, že BE nemá motivaci ponechávat elektrárny na trhu, který nedokáže amortizovat její náklady, kterým se lze vyhnout. V tomto ohledu uvádí analýzu nákladů zaměřenou na prokázání, že elektrárna Dungeness B pokrývá své náklady, kterým se lze vyhnout, rozumným odhadem cen na trhu s elektrickou energií.

| (214) | Orgány UK dále připomínají svůj názor na skutečnost, že na trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita. Uvádí, že společnost Powergen v zimě roku 2003–2004 uvedla do provozu dříve zakonzervované elektrárny, což může znamenat, že samotná společnost Powergen usuzuje, že na trhu není nadbytečná strukturální kapacita. Orgány UK připomínají svůj názor na bezdůvodnost kompenzačních opatření a uvádí svůj názor na každé opatření navržené společností Powergen. |
| --- | --- |

(214)

Orgány UK dále připomínají svůj názor na skutečnost, že na trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita. Uvádí, že společnost Powergen v zimě roku 2003–2004 uvedla do provozu dříve zakonzervované elektrárny, což může znamenat, že samotná společnost Powergen usuzuje, že na trhu není nadbytečná strukturální kapacita. Orgány UK připomínají svůj názor na bezdůvodnost kompenzačních opatření a uvádí svůj názor na každé opatření navržené společností Powergen.

| (215) | Orgány UK potom připomínají svůj názor na opatření B a C a zdůrazňují, že především sama BNFL jednala na doporučení externích poradců. Tvrdí, že názory Powergen na tato opatření jsou založeny na špatných odhadech údajů. |
| --- | --- |

(215)

Orgány UK potom připomínají svůj názor na opatření B a C a zdůrazňují, že především sama BNFL jednala na doporučení externích poradců. Tvrdí, že názory Powergen na tato opatření jsou založeny na špatných odhadech údajů.

| (216) | Ohledně životaschopnosti orgány UK popírají názor společnosti Powergen na spolehlivost elektráren BE a předložily Komisi zprávu od externího konzultanta o prověření hypotézy o životnosti. |
| --- | --- |

(216)

Ohledně životaschopnosti orgány UK popírají názor společnosti Powergen na spolehlivost elektráren BE a předložily Komisi zprávu od externího konzultanta o prověření hypotézy o životnosti.

| (217) | Orgány UK na závěr konstatují, na rozdíl od toho, co tvrdí Powergen, že pokud dojde k zotavení cen elektrické energie, zajistí mechanismus postupného odnětí, že společnosti BE nebude poskytnuta nepotřebná podpora. |
| --- | --- |

(217)

Orgány UK na závěr konstatují, na rozdíl od toho, co tvrdí Powergen, že pokud dojde k zotavení cen elektrické energie, zajistí mechanismus postupného odnětí, že společnosti BE nebude poskytnuta nepotřebná podpora.

| (218) | Orgány UK nepřijímají názor organizace Greenpeace, že podpora musí být přezkoumána jako podpora poskytnutá akcionářům. Taková teorie by znamenala, že každá podpora kótované společnosti by byla podporou jejích akcionářů. Orgány UK uvádí, že akcionáři BE vložili až 97,5 % svých úroků do kmenového kapitálu BE. |
| --- | --- |

(218)

Orgány UK nepřijímají názor organizace Greenpeace, že podpora musí být přezkoumána jako podpora poskytnutá akcionářům. Taková teorie by znamenala, že každá podpora kótované společnosti by byla podporou jejích akcionářů. Orgány UK uvádí, že akcionáři BE vložili až 97,5 % svých úroků do kmenového kapitálu BE.

| (219) | Orgány UK znovu uvedly, že si nemyslí, že by společnost BNFL při nových jednáních o svých smlouvách s BE jednala pod nátlakem vlády a uvedly, že vlastní podrobné účetní výkazy BNFL, které byly paralelně odeslány Komisi, demonstrují opak. Výpis ze zprávy společnosti BE za období roků 2002/2003 a článek v periodiku „The Business“, týkající se neúspěchu rozhovorů mezi BNFL a BE v srpnu/na začátku září roku 2002, byly organizací Greenpeace špatně pochopeny jako náznak toho, že BNFL později jednala pod tlakem vlády. Právě naopak, tyto podklady ukazují, že BNFL nebyla ochotna účastnit se plánu BE bez jiných věřitelů, kteří by měli podobnou spoluúčast. Orgány UK uvádí, že BNFL již předala interní dokumenty, které od ní měla podle Greenpeace Komise požadovat. Ohledně smluv mezi BE a BNFL, které jsou podle Greenpeace vytvořeny tak, aby BNFL zaručily garantovaný příjem, uvádí orgány UK, že většina z těchto smluv byla podepsána nebo znovu projednána po privatizaci BE, a proto tyto smlouvy nemohly být vládou společnosti BE vnuceny. Na závěr orgány UK uvádí, že vazba mezi koncesí BNFL a cenami elektrické energie je důkazem toho, že BNFL se chovala komerčně tím, že požadovala, aby se s ní BE rozdělila o část možného zisku a ne naopak. |
| --- | --- |

(219)

Orgány UK znovu uvedly, že si nemyslí, že by společnost BNFL při nových jednáních o svých smlouvách s BE jednala pod nátlakem vlády a uvedly, že vlastní podrobné účetní výkazy BNFL, které byly paralelně odeslány Komisi, demonstrují opak. Výpis ze zprávy společnosti BE za období roků 2002/2003 a článek v periodiku „The Business“, týkající se neúspěchu rozhovorů mezi BNFL a BE v srpnu/na začátku září roku 2002, byly organizací Greenpeace špatně pochopeny jako náznak toho, že BNFL později jednala pod tlakem vlády. Právě naopak, tyto podklady ukazují, že BNFL nebyla ochotna účastnit se plánu BE bez jiných věřitelů, kteří by měli podobnou spoluúčast. Orgány UK uvádí, že BNFL již předala interní dokumenty, které od ní měla podle Greenpeace Komise požadovat. Ohledně smluv mezi BE a BNFL, které jsou podle Greenpeace vytvořeny tak, aby BNFL zaručily garantovaný příjem, uvádí orgány UK, že většina z těchto smluv byla podepsána nebo znovu projednána po privatizaci BE, a proto tyto smlouvy nemohly být vládou společnosti BE vnuceny. Na závěr orgány UK uvádí, že vazba mezi koncesí BNFL a cenami elektrické energie je důkazem toho, že BNFL se chovala komerčně tím, že požadovala, aby se s ní BE rozdělila o část možného zisku a ne naopak.

| (220) | Orgány UK připomínají svůj názor na použití principu plateb za znečištění. Nemyslí si, že by Greenpeace v tomto ohledu uvedl nějaké další skutečnosti nebo argumenty. |
| --- | --- |

(220)

Orgány UK připomínají svůj názor na použití principu plateb za znečištění. Nemyslí si, že by Greenpeace v tomto ohledu uvedl nějaké další skutečnosti nebo argumenty.

| (221) | Ohledně dopadu podpory na hospodářskou soutěž nesouhlasí orgány UK s námitkou Greenpeace, že účinkem balíčku pro podporu je udržet na trhu neschopného výrobce. BE nelze považovat za neschopného výrobce, protože jeho náklady, kterým se lze vyhnout, patří mezi nejnižší na trhu. Problémy této společnosti jsou vázány pouze na historické závazky. Dále orgány UK připomínají svůj názor na to, že podpora nenarušuje hospodářskou soutěž, a proto nikomu nebrání vstoupit na trh. |
| --- | --- |

(221)

Ohledně dopadu podpory na hospodářskou soutěž nesouhlasí orgány UK s námitkou Greenpeace, že účinkem balíčku pro podporu je udržet na trhu neschopného výrobce. BE nelze považovat za neschopného výrobce, protože jeho náklady, kterým se lze vyhnout, patří mezi nejnižší na trhu. Problémy této společnosti jsou vázány pouze na historické závazky. Dále orgány UK připomínají svůj názor na to, že podpora nenarušuje hospodářskou soutěž, a proto nikomu nebrání vstoupit na trh.

| (222) | Orgány UK uvádí, že připomínky Greenpeace k nadbytečné kapacitě na trhu byly chybné, protože byly založeny na zastaralých prognózách, organizace špatně interpretovala měřítka společnosti NGTransco pro stanovení rozpětí kapacity, používala špatná čísla pro současné rozpětí kapacity, brala v úvahu pouze nejoptimističtější ze tří možných scénářů pro budoucnost a ignorovala problémy při návratu některých zakonzervovaných elektráren na trh. |
| --- | --- |

(222)

Orgány UK uvádí, že připomínky Greenpeace k nadbytečné kapacitě na trhu byly chybné, protože byly založeny na zastaralých prognózách, organizace špatně interpretovala měřítka společnosti NGTransco pro stanovení rozpětí kapacity, používala špatná čísla pro současné rozpětí kapacity, brala v úvahu pouze nejoptimističtější ze tří možných scénářů pro budoucnost a ignorovala problémy při návratu některých zakonzervovaných elektráren na trh.

| (223) | Orgány UK dále zpochybňují ekonomické argumenty Greenpeace o dopadu možného uzavření elektráren BE na daňové poplatníky. Vysvětlují, že samotná Greenpeace potvrdila, že toto uzavření by zvýšilo ceny elektrické energie. Kromě toho studie zpracovaná společností Deloitte and Touche ukázala, že předčasné uzavření jedné jaderné elektrárny si může vyžádat dodatečné náklady. Předčasné uzavření více než jedné elektrárny by přineslo úměrně vyšší náklady z důvodu omezení v elektrárně v Sellafieldu, která se používá pro zpracování radioaktivního materiálu. Na závěr orgány UK zmiňují, že obě zprávy, přiložené k připomínkám organizace Greenpeace (od společnosti Large & Associates a ILEX), vychází ze zastaralých údajů o kapacitě od společnosti NGTransco a z velice optimistických hypotéz. Ke svým připomínkám orgány UK přikládají expertízu zpráv, kterou zpracovali George Yarrow a Tim Keyworth ze společnosti DKY Limited a která dochází k opačným závěrům. |
| --- | --- |

(223)

Orgány UK dále zpochybňují ekonomické argumenty Greenpeace o dopadu možného uzavření elektráren BE na daňové poplatníky. Vysvětlují, že samotná Greenpeace potvrdila, že toto uzavření by zvýšilo ceny elektrické energie. Kromě toho studie zpracovaná společností Deloitte and Touche ukázala, že předčasné uzavření jedné jaderné elektrárny si může vyžádat dodatečné náklady. Předčasné uzavření více než jedné elektrárny by přineslo úměrně vyšší náklady z důvodu omezení v elektrárně v Sellafieldu, která se používá pro zpracování radioaktivního materiálu. Na závěr orgány UK zmiňují, že obě zprávy, přiložené k připomínkám organizace Greenpeace (od společnosti Large & Associates a ILEX), vychází ze zastaralých údajů o kapacitě od společnosti NGTransco a z velice optimistických hypotéz. Ke svým připomínkám orgány UK přikládají expertízu zpráv, kterou zpracovali George Yarrow a Tim Keyworth ze společnosti DKY Limited a která dochází k opačným závěrům.

| (224) | Na závěr na základě výše uvedených faktů orgány UK odmítají názor společnosti Greenpeace, že podpora není přiměřená. |
| --- | --- |

(224)

Na závěr na základě výše uvedených faktů orgány UK odmítají názor společnosti Greenpeace, že podpora není přiměřená.

| (225) | Orgány UK nejprve odmítají názor společnosti Drax, že balíček pro podporu ukazuje, že vláda UK nikdy nenechá BE padnout. Připomínají, že balíček podléhá schválení perspektiv životaschopnosti BE vládou. |
| --- | --- |

(225)

Orgány UK nejprve odmítají názor společnosti Drax, že balíček pro podporu ukazuje, že vláda UK nikdy nenechá BE padnout. Připomínají, že balíček podléhá schválení perspektiv životaschopnosti BE vládou.

| (226) | Ohledně opatření A připomínají orgány UK, že vláda UK nepřevezme všechny závazky BE na vyřazení z provozu, ale uhradí pouze schodek v NLF. V otázce odhadu nákladů v patření A Spojené království poznamenává, že požadovat, aby neexistovala absolutně žádná nejistota ve výpočtech, by znemožnilo zaručit úlevy pro dlouhodobé závazky, což by vedlo ke zvrácené aplikaci pravidel pro poskytování státní podpory a působilo by to proti cílům Smlouvy o Euratomu. Orgány UK také zavrhují tvrzení společnosti Drax, že skutečnost, že vláda UK nese konečnou zodpovědnost za jadernou bezpečnost podle mezinárodních dohod, tvoří státní garanci, a připomínají, že angažování Národního kontrolního úřadu (National Audit Office) je v tomto ohledu irelevantní, protože úřad je nezávislý na vládě. |
| --- | --- |

(226)

Ohledně opatření A připomínají orgány UK, že vláda UK nepřevezme všechny závazky BE na vyřazení z provozu, ale uhradí pouze schodek v NLF. V otázce odhadu nákladů v patření A Spojené království poznamenává, že požadovat, aby neexistovala absolutně žádná nejistota ve výpočtech, by znemožnilo zaručit úlevy pro dlouhodobé závazky, což by vedlo ke zvrácené aplikaci pravidel pro poskytování státní podpory a působilo by to proti cílům Smlouvy o Euratomu. Orgány UK také zavrhují tvrzení společnosti Drax, že skutečnost, že vláda UK nese konečnou zodpovědnost za jadernou bezpečnost podle mezinárodních dohod, tvoří státní garanci, a připomínají, že angažování Národního kontrolního úřadu (National Audit Office) je v tomto ohledu irelevantní, protože úřad je nezávislý na vládě.

| (227) | Ohledně opatření B orgány UK uvádí, že připomínky BNFL jsou v rozporu s názorem společnosti Drax, že pro BNFL by situace byla výhodná, i kdyby BE byla nesolventní. Také připomínají, že nová jednání s BE o dohodách BNFL byla vedena velice striktně. Ohledně opatření C orgány UK uvádí, že na neplacení úroků společností BE společnosti BNFL během stabilizace musí být nahlíženo jako na součást celkového zainteresování BNFL do plánu restrukturalizace a ne jako na samostatný prvek, protože celý balíček byl projednáván jako celek. Balíček jako celek neznevýhodňuje BNFL v porovnání s jinými věřiteli BE. |
| --- | --- |

(227)

Ohledně opatření B orgány UK uvádí, že připomínky BNFL jsou v rozporu s názorem společnosti Drax, že pro BNFL by situace byla výhodná, i kdyby BE byla nesolventní. Také připomínají, že nová jednání s BE o dohodách BNFL byla vedena velice striktně. Ohledně opatření C orgány UK uvádí, že na neplacení úroků společností BE společnosti BNFL během stabilizace musí být nahlíženo jako na součást celkového zainteresování BNFL do plánu restrukturalizace a ne jako na samostatný prvek, protože celý balíček byl projednáván jako celek. Balíček jako celek neznevýhodňuje BNFL v porovnání s jinými věřiteli BE.

| (228) | Ohledně opatření G připomínají orgány UK, že již dříve předložily důkaz o tom, že obchodní sazby byly společností BE splaceny, včetně řádného úroku. |
| --- | --- |

(228)

Ohledně opatření G připomínají orgány UK, že již dříve předložily důkaz o tom, že obchodní sazby byly společností BE splaceny, včetně řádného úroku.

| (229) | V souvislosti s kompatibilitou plánu restrukturalizace s pokyny odmítají orgány UK názor společnosti Drax, že plán neobnoví životaschopnost BE, protože BE nepokryje všechny svoje náklady, kterým se lze i nelze vyhnout. Spojené království připomíná, že aby BE mohla přežít, je z ní třeba od části břemen z minulosti – nevyhnutelných nákladů – odlehčit. Jakmile se to však uskuteční, stane se BE znovu životaschopnou, protože bude nejen schopna splatit všechny svoje trvající náklady, ale také bude schopna významně přispívat na své nevyhnutelné náklady z minulosti. Proto je ekonomicky výhodnější provozovat jaderné elektrárny společnosti BE a získat tak příspěvek na platbu nevyhnutelných nákladů z minulosti. Uzavření elektráren BE by aktuálně znamenalo vyšší náklady. |
| --- | --- |

(229)

V souvislosti s kompatibilitou plánu restrukturalizace s pokyny odmítají orgány UK názor společnosti Drax, že plán neobnoví životaschopnost BE, protože BE nepokryje všechny svoje náklady, kterým se lze i nelze vyhnout. Spojené království připomíná, že aby BE mohla přežít, je z ní třeba od části břemen z minulosti – nevyhnutelných nákladů – odlehčit. Jakmile se to však uskuteční, stane se BE znovu životaschopnou, protože bude nejen schopna splatit všechny svoje trvající náklady, ale také bude schopna významně přispívat na své nevyhnutelné náklady z minulosti. Proto je ekonomicky výhodnější provozovat jaderné elektrárny společnosti BE a získat tak příspěvek na platbu nevyhnutelných nákladů z minulosti. Uzavření elektráren BE by aktuálně znamenalo vyšší náklady.

| (230) | Orgány UK odmítají argument společnosti Drax, že podpora způsobí, že BE bude prodávat na trh za jakoukoliv cenu. Tvrdí, že BE jako výrobce základního výkonu nemá rezervu ve výrobě elektrické energie, kterou by mohla prodávat navíc za mimořádně nízkou cenu. Naopak, jejím zájmem je prodávat svou výrobu za maximální cenu. Majitelé obligací a akcií BE také zaručí, že BE bude maximalizovat svůj zisk, protože z jeho části budou mít prospěch. |
| --- | --- |

(230)

Orgány UK odmítají argument společnosti Drax, že podpora způsobí, že BE bude prodávat na trh za jakoukoliv cenu. Tvrdí, že BE jako výrobce základního výkonu nemá rezervu ve výrobě elektrické energie, kterou by mohla prodávat navíc za mimořádně nízkou cenu. Naopak, jejím zájmem je prodávat svou výrobu za maximální cenu. Majitelé obligací a akcií BE také zaručí, že BE bude maximalizovat svůj zisk, protože z jeho části budou mít prospěch.

| (231) | Orgány UK také odmítají argument společnosti Drax, že plán restrukturalizace má příliš dlouhou dobu trvání. Vysvětlují, že aktuální požadavek vycházející z pokynů je, aby životaschopnost BE byla obnovena během rozumného období. Podle orgánů UK se účinek opatření A, o kterém tvrdí, že je to jediné opatření tvořící státní podporu, okamžitě projeví v rozvaze BE. |
| --- | --- |

(231)

Orgány UK také odmítají argument společnosti Drax, že plán restrukturalizace má příliš dlouhou dobu trvání. Vysvětlují, že aktuální požadavek vycházející z pokynů je, aby životaschopnost BE byla obnovena během rozumného období. Podle orgánů UK se účinek opatření A, o kterém tvrdí, že je to jediné opatření tvořící státní podporu, okamžitě projeví v rozvaze BE.

| (232) | Ohledně existence nadbytečné kapacity na trhu orgány UK uvádí, že hodnocení společnosti Drax je založeno na zastaralých údajích a na chybě měřítka NGTransco použitého pro rozmezí kapacity. Návrh společnosti Drax na uzavření jaderných elektráren v létě by byl ekonomicky nejistý a mohl by také zvýšit obavy o jadernou bezpečnost a o zabezpečení dodávky energie. Orgány UK potom prověřují každé ze čtyř navrhovaných kompenzačních opatření a odvozují, že jejich zavedení by ohrozilo vyrovnanost plánu restrukturalizace nebo ovlivnilo vyhlídky na životaschopnost BE. |
| --- | --- |

(232)

Ohledně existence nadbytečné kapacity na trhu orgány UK uvádí, že hodnocení společnosti Drax je založeno na zastaralých údajích a na chybě měřítka NGTransco použitého pro rozmezí kapacity. Návrh společnosti Drax na uzavření jaderných elektráren v létě by byl ekonomicky nejistý a mohl by také zvýšit obavy o jadernou bezpečnost a o zabezpečení dodávky energie. Orgány UK potom prověřují každé ze čtyř navrhovaných kompenzačních opatření a odvozují, že jejich zavedení by ohrozilo vyrovnanost plánu restrukturalizace nebo ovlivnilo vyhlídky na životaschopnost BE.

| (233) | Orgány UK vysvětlují, že cena uváděná třetí stranou (přibližně 1 000 GBP/kgU) se týká ceny základních smluv o likvidaci vyhořelého paliva z dodávky pro pokrytí základního výkonu. Tyto smlouvy byly první skupinou smluv podepsaných BNFL s BE nebo se společnostmi, které nyní tvoří součást BE. Byly určeny pro pokrytí převážně fixních nákladů zařízení BNFL pro likvidaci vyhořelého paliva. Později BNFL podepsala s BE nebo se společnostmi, které nyní patří BE, dodatečné smlouvy, které se netýkaly dodávky pro pokrytí základního výkonu a které už neobsahovaly nákladové složky vázané na novou platbu fixních nákladů. Cena v těchto nových smlouvách byla stanovena [...], což je mnohem nižší cena než cena, jakou uvedla třetí strana. Každé smysluplné porovnání cen účtovaných BNFL společnosti BE před novým jednáním o jejich stanovení a po něm by muselo být založeno na cenách dodatečných smluv, které v době těsně před novým jednáním převažovaly, a ne na cenách základních smluv. |
| --- | --- |

(233)

Orgány UK vysvětlují, že cena uváděná třetí stranou (přibližně 1 000 GBP/kgU) se týká ceny základních smluv o likvidaci vyhořelého paliva z dodávky pro pokrytí základního výkonu. Tyto smlouvy byly první skupinou smluv podepsaných BNFL s BE nebo se společnostmi, které nyní tvoří součást BE. Byly určeny pro pokrytí převážně fixních nákladů zařízení BNFL pro likvidaci vyhořelého paliva. Později BNFL podepsala s BE nebo se společnostmi, které nyní patří BE, dodatečné smlouvy, které se netýkaly dodávky pro pokrytí základního výkonu a které už neobsahovaly nákladové složky vázané na novou platbu fixních nákladů. Cena v těchto nových smlouvách byla stanovena [...], což je mnohem nižší cena než cena, jakou uvedla třetí strana. Každé smysluplné porovnání cen účtovaných BNFL společnosti BE před novým jednáním o jejich stanovení a po něm by muselo být založeno na cenách dodatečných smluv, které v době těsně před novým jednáním převažovaly, a ne na cenách základních smluv.

| (234) | Orgány UK neakceptují tvrzení EECL, že oznámení balíčku pro pomoc zhoršilo pokles velkoobchodních cen. Podle orgánů UK okamžité ceny kolísaly před i po oznámení vlády UK o její spoluúčasti na záchraně BE, které bylo vydáno dne 9. září 2002. Ceny však nevykazovaly ostrý pokles. Pokud jde o stanovené ceny, ty byly relativně nedotčeny. Ostatně předem stanovené ceny pro základní odběr v létě roku 2004 se od září roku 2003 zvýšily, a to navzdory dohodnutému balíčku pro restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(234)

Orgány UK neakceptují tvrzení EECL, že oznámení balíčku pro pomoc zhoršilo pokles velkoobchodních cen. Podle orgánů UK okamžité ceny kolísaly před i po oznámení vlády UK o její spoluúčasti na záchraně BE, které bylo vydáno dne 9. září 2002. Ceny však nevykazovaly ostrý pokles. Pokud jde o stanovené ceny, ty byly relativně nedotčeny. Ostatně předem stanovené ceny pro základní odběr v létě roku 2004 se od září roku 2003 zvýšily, a to navzdory dohodnutému balíčku pro restrukturalizaci.

| (235) | Orgány UK potom vznesly námitku proti připomínce EECL, že svoje předpoklady založily špatně na předpokladu, že BE by rozhodovala, zda uzavře svoje jaderné elektrárny, spíše na posouzení svých krátkodobých mezních nákladů než na posouzení nákladů, kterým se lze vyhnout. Orgány UK prověřily dopad balíčku na podporu na náklady BE, kterým se lze vyhnout a prokázaly, že jsou hluboko pod úrovní předem dohodnutých tržních cen, což je dobrý základ pro rozhodnutí provozovatele o tom, že svoje elektrárny neuzavře. |
| --- | --- |

(235)

Orgány UK potom vznesly námitku proti připomínce EECL, že svoje předpoklady založily špatně na předpokladu, že BE by rozhodovala, zda uzavře svoje jaderné elektrárny, spíše na posouzení svých krátkodobých mezních nákladů než na posouzení nákladů, kterým se lze vyhnout. Orgány UK prověřily dopad balíčku na podporu na náklady BE, kterým se lze vyhnout a prokázaly, že jsou hluboko pod úrovní předem dohodnutých tržních cen, což je dobrý základ pro rozhodnutí provozovatele o tom, že svoje elektrárny neuzavře.

| (236) | Na závěr orgány UK připomínají svoje argumenty o tom, že na trhu není nadbytečná kapacita. |
| --- | --- |

(236)

Na závěr orgány UK připomínají svoje argumenty o tom, že na trhu není nadbytečná kapacita.

| (237) | Orgány UK vznesly námitku proti názoru společnosti Intergen, že příslušné jistoty dodávky může být dosaženo, i kdyby BE byla nesolventní, a to formou bezpečnostních dohod s nuceným správcem. Orgány UK dále oznamují, že pokyny nepředpokládají žádný typ momentální kompenzace takového typu, jaký navrhuje Intergen. A pokud jde o různé typy dohod uzavřených mezi BE a jejími věřiteli, mimo jiné i společností Intergen, TFE a Centrica, uvádí orgány UK, že se jedná o komplexní dohody, které byly všechny komerčně projednány před restrukturalizací a nesouvisí s balíčkem státní podpory. |
| --- | --- |

(237)

Orgány UK vznesly námitku proti názoru společnosti Intergen, že příslušné jistoty dodávky může být dosaženo, i kdyby BE byla nesolventní, a to formou bezpečnostních dohod s nuceným správcem. Orgány UK dále oznamují, že pokyny nepředpokládají žádný typ momentální kompenzace takového typu, jaký navrhuje Intergen. A pokud jde o různé typy dohod uzavřených mezi BE a jejími věřiteli, mimo jiné i společností Intergen, TFE a Centrica, uvádí orgány UK, že se jedná o komplexní dohody, které byly všechny komerčně projednány před restrukturalizací a nesouvisí s balíčkem státní podpory.

| (238) | Orgány UK předložily kvantitativní informace pro prokázání toho, že ceny BE jsou v sektoru přímého prodeje trvale vyšší než předem dohodnuté velkoobchodní ceny, a že BE získala méně než 20 % obchodních případů, o které se ucházela, což je v rozporu s obviněním třetí strany, že BE nabízela přehnaně nízké ceny. Orgány UK dále připomínají, že podle jejich názoru BE jako výrobce základního výkonu nemá motivaci nabízet uměle nízké ceny. |
| --- | --- |

(238)

Orgány UK předložily kvantitativní informace pro prokázání toho, že ceny BE jsou v sektoru přímého prodeje trvale vyšší než předem dohodnuté velkoobchodní ceny, a že BE získala méně než 20 % obchodních případů, o které se ucházela, což je v rozporu s obviněním třetí strany, že BE nabízela přehnaně nízké ceny. Orgány UK dále připomínají, že podle jejich názoru BE jako výrobce základního výkonu nemá motivaci nabízet uměle nízké ceny.

VI.   POSOUZENÍ

| (239) | Přinejmenším část příslušných opatření se týká otázek pokrytých Smlouvou o Euratomu, a proto musí být podle toho posuzovány (32). Avšak to, zda nejsou nutné nebo zda jdou nad rámec Smlouvy o Euratomu nebo zda narušují nebo hrozí, že by narušila hospodářskou soutěž na mezinárodním trhu, musí být posouzeno v rámci Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(239)

Přinejmenším část příslušných opatření se týká otázek pokrytých Smlouvou o Euratomu, a proto musí být podle toho posuzovány (32). Avšak to, zda nejsou nutné nebo zda jdou nad rámec Smlouvy o Euratomu nebo zda narušují nebo hrozí, že by narušila hospodářskou soutěž na mezinárodním trhu, musí být posouzeno v rámci Smlouvy o ES.

1.   Smlouva o Euratomu

| (240) | Posuzovaná opatření, především opatření A a B, by měla dopad na financování jaderných závazků a likvidaci vyhořelého jaderného paliva. Administrace vyřazení z provozu a likvidace odpadů tvoří náklady, které jsou nutné pro správnou a zodpovědnou činnost jaderného průmyslu. V kontextu jaderného průmyslu tvoří potřeba adresovat rizika spojená s nebezpečím vznikajícím z ionizujícího záření jednu z hlavních priorit. Komise bere na vědomí, že tyto dva aspekty jaderného řetězce získávají na důležitosti a jsou nezbytné pro zajištění bezpečnosti pracovníků a populace. |
| --- | --- |

(240)

Posuzovaná opatření, především opatření A a B, by měla dopad na financování jaderných závazků a likvidaci vyhořelého jaderného paliva. Administrace vyřazení z provozu a likvidace odpadů tvoří náklady, které jsou nutné pro správnou a zodpovědnou činnost jaderného průmyslu. V kontextu jaderného průmyslu tvoří potřeba adresovat rizika spojená s nebezpečím vznikajícím z ionizujícího záření jednu z hlavních priorit. Komise bere na vědomí, že tyto dva aspekty jaderného řetězce získávají na důležitosti a jsou nezbytné pro zajištění bezpečnosti pracovníků a populace.

| (241) | Smlouva o Euratomu se zabývá zejména těmito úkoly a současně směřuje k vytvoření „podmínek pro rozvoj mocného jaderného průmyslu, který rozšíří zdroje energie...“. Tyto úkoly jsou dále zopakovány v článku 1 Smlouvy o Euratomu, který stanovuje, že „cílem Společenství je přispět vytvořením podmínek nezbytných pro rychlé vybudování a růst průmyslu ke zvýšení životní úrovně v členských státech...“. Závažnost tohoto úkolu byla podtržena v Zelené knize Komise „K evropské strategii za bezpečnou dodávku energie“ (COM (2002) 321 ze dne 22. června 2002). Dále ustanovení čl. 2 písm. b) Smlouvy o Euratomu stanoví, že Společenství musí k dosažení svých cílů stanovit jednotné bezpečnostní normy pro ochranu zdraví obyvatelstva a pracovníků a dbát na jejich dodržování. Ustanovení čl. 2 písm. e) Smlouvy o Euratomu také stanovuje, že Společenství musí zaručovat vhodným dohledem, aby jaderný materiál nebyl zneužíván k jiným účelům, než ke kterým je určen. Z tohoto důvodu Smlouva o Euratomu ustanovuje „Společenství Euratom“ a předpokládá, že tento institut bude mít potřebné nástroje a zodpovědnost, aby tyto úkoly byly splněny. V tomto ohledu, a jak bylo potvrzenou Soudním dvorem, je jaderná bezpečnost svěřena do kompetence Společenství a musí být spojena s ochranou před nebezpečím, které vyplývá z ionizujícího záření, podle článku 30 kapitoly 3 Smlouvy o Euratomu týkající se ochrany zdraví (33). Komise musí zajistit, aby byla aplikována ustanovení této Smlouvy a může proto přijmout rozhodnutí ve smyslu stanoveném v této Smlouvě nebo vydat stanoviska, pokud uváží, že je to nutné. |
| --- | --- |

(241)

Smlouva o Euratomu se zabývá zejména těmito úkoly a současně směřuje k vytvoření „podmínek pro rozvoj mocného jaderného průmyslu, který rozšíří zdroje energie...“. Tyto úkoly jsou dále zopakovány v článku 1 Smlouvy o Euratomu, který stanovuje, že „cílem Společenství je přispět vytvořením podmínek nezbytných pro rychlé vybudování a růst průmyslu ke zvýšení životní úrovně v členských státech...“. Závažnost tohoto úkolu byla podtržena v Zelené knize Komise „K evropské strategii za bezpečnou dodávku energie“ (COM (2002) 321 ze dne 22. června 2002). Dále ustanovení čl. 2 písm. b) Smlouvy o Euratomu stanoví, že Společenství musí k dosažení svých cílů stanovit jednotné bezpečnostní normy pro ochranu zdraví obyvatelstva a pracovníků a dbát na jejich dodržování. Ustanovení čl. 2 písm. e) Smlouvy o Euratomu také stanovuje, že Společenství musí zaručovat vhodným dohledem, aby jaderný materiál nebyl zneužíván k jiným účelům, než ke kterým je určen. Z tohoto důvodu Smlouva o Euratomu ustanovuje „Společenství Euratom“ a předpokládá, že tento institut bude mít potřebné nástroje a zodpovědnost, aby tyto úkoly byly splněny. V tomto ohledu, a jak bylo potvrzenou Soudním dvorem, je jaderná bezpečnost svěřena do kompetence Společenství a musí být spojena s ochranou před nebezpečím, které vyplývá z ionizujícího záření, podle článku 30 kapitoly 3 Smlouvy o Euratomu týkající se ochrany zdraví (33). Komise musí zajistit, aby byla aplikována ustanovení této Smlouvy a může proto přijmout rozhodnutí ve smyslu stanoveném v této Smlouvě nebo vydat stanoviska, pokud uváží, že je to nutné.

| (242) | Komise bere na vědomí, že podklady poskytnuté orgány UK ukazují, že účinky zkoumaných opatření jsou, mimo jiné, zaměřeny na udržení bezpečnosti jaderných elektráren, na zajištění bezpečné administrace jaderných závazků, na zvýšení záruky dodávky udržováním rozmanitosti zdrojů paliva ve Velké Británii a také na vyloučení emisí oxidu uhličitého. Oddíly III a IV výše podrobně popisují argumenty předložené v tomto ohledu orgány UK a třetími stranami. |
| --- | --- |

(242)

Komise bere na vědomí, že podklady poskytnuté orgány UK ukazují, že účinky zkoumaných opatření jsou, mimo jiné, zaměřeny na udržení bezpečnosti jaderných elektráren, na zajištění bezpečné administrace jaderných závazků, na zvýšení záruky dodávky udržováním rozmanitosti zdrojů paliva ve Velké Británii a také na vyloučení emisí oxidu uhličitého. Oddíly III a IV výše podrobně popisují argumenty předložené v tomto ohledu orgány UK a třetími stranami.

| (243) | Při posouzení těchto informací a zejména při stanovení toho, zda tato opatření jsou nutná nebo zda spadají do oblasti úkolů Smlouvy o Euratomu, Komise poukazuje na to, že státní podpora a opatření jsou zaměřeny na rizika spojená se současnou situací ve společnost British Energy a na jejich případný dopad na uvedené úkoly vyplývající ze Smlouvy. Orgány UK se ve skutečnosti rozhodly poskytnout podporu společnosti British Energy, mimo jiné se záměrem zajistit kontinuitu podmínek pro bezpečnost a pro zajištění jaderného průmyslu, a zároveň udržovaly ve funkci jaderné elektrárny jako rozsáhlé zdroje energie. Tato intervence se uskutečnila v kontextu rizika úpadku hlavního jaderného operátora v UK. Kontinuita specifického ekonomického operátora není přímo spojena s kontinuitou jeho jaderných aktivit. V případě nesolventnosti se však musí brát v úvahu jak bezpečnost, tak i jistota dodávky. Komise proto považuje řešení orgánů UK bojující s těmito riziky za správné a zodpovědné a v souladu s úkoly stanovenými Smlouvou o Euratomu. |
| --- | --- |

(243)

Při posouzení těchto informací a zejména při stanovení toho, zda tato opatření jsou nutná nebo zda spadají do oblasti úkolů Smlouvy o Euratomu, Komise poukazuje na to, že státní podpora a opatření jsou zaměřeny na rizika spojená se současnou situací ve společnost British Energy a na jejich případný dopad na uvedené úkoly vyplývající ze Smlouvy. Orgány UK se ve skutečnosti rozhodly poskytnout podporu společnosti British Energy, mimo jiné se záměrem zajistit kontinuitu podmínek pro bezpečnost a pro zajištění jaderného průmyslu, a zároveň udržovaly ve funkci jaderné elektrárny jako rozsáhlé zdroje energie. Tato intervence se uskutečnila v kontextu rizika úpadku hlavního jaderného operátora v UK. Kontinuita specifického ekonomického operátora není přímo spojena s kontinuitou jeho jaderných aktivit. V případě nesolventnosti se však musí brát v úvahu jak bezpečnost, tak i jistota dodávky. Komise proto považuje řešení orgánů UK bojující s těmito riziky za správné a zodpovědné a v souladu s úkoly stanovenými Smlouvou o Euratomu.

| (244) | Tři kompenzační opatření, která jsou popsána níže, dokonce posilují splnění úkolů dle Smlouvy o Euratomu tím, že zajišťují, že zásahy státu nebudou použity pro jiné účely než pro úhradu jaderných závazků. Ostatně princip stropu a mezní hodnoty uplatněný pro tři typy úhrady historických závazků zajistí, že bude k dispozici dostatek finančních prostředků pro splnění těchto cílů při současném omezení intervence na minimum nutné pro jejich dosažení. |
| --- | --- |

(244)

Tři kompenzační opatření, která jsou popsána níže, dokonce posilují splnění úkolů dle Smlouvy o Euratomu tím, že zajišťují, že zásahy státu nebudou použity pro jiné účely než pro úhradu jaderných závazků. Ostatně princip stropu a mezní hodnoty uplatněný pro tři typy úhrady historických závazků zajistí, že bude k dispozici dostatek finančních prostředků pro splnění těchto cílů při současném omezení intervence na minimum nutné pro jejich dosažení.

| (245) | Komise usuzuje, že opatření, která orgány UK plánují zavést, jsou vhodná pro řešení všech požadovaných úkolů a že jsou plně podložena Smlouvou o Euratomu. |
| --- | --- |

(245)

Komise usuzuje, že opatření, která orgány UK plánují zavést, jsou vhodná pro řešení všech požadovaných úkolů a že jsou plně podložena Smlouvou o Euratomu.

2.   Podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES

| (246) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou státní podpory definovány jako podpory poskytované v jakékoli podobě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby a ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(246)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou státní podpory definovány jako podpory poskytované v jakékoli podobě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby a ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| (247) | Je zřejmé, že státní zásah do plánu restrukturalizace BE je selektivní, protože zvýhodňuje pouze jednu činnost. |
| --- | --- |

(247)

Je zřejmé, že státní zásah do plánu restrukturalizace BE je selektivní, protože zvýhodňuje pouze jednu činnost.

| (248) | Obchod s elektrickou energií mezi UK a ostatními členskými státy probíhá přes propojovací články ve Francii a v Irsku. S elektrickou energií se mezi členskými státy obchoduje již dlouhou dobu a zejména od zahájení platnosti Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (34). Podle údajů předaných UK v oznámení je BE druhým největším výrobcem elektrické energie v Anglii a Walesu a třetím ve Skotsku. Státní zásah do plánu restrukturalizace tedy může jasně ovlivnit obchodování mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(248)

Obchod s elektrickou energií mezi UK a ostatními členskými státy probíhá přes propojovací články ve Francii a v Irsku. S elektrickou energií se mezi členskými státy obchoduje již dlouhou dobu a zejména od zahájení platnosti Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (34). Podle údajů předaných UK v oznámení je BE druhým největším výrobcem elektrické energie v Anglii a Walesu a třetím ve Skotsku. Státní zásah do plánu restrukturalizace tedy může jasně ovlivnit obchodování mezi členskými státy.

| (249) | Tři ze sedmi restrukturalizačních opatření nečerpají ze státních zdrojů. Jsou to: opatření D („Restrukturalizační balíček pro významné věřitele“), opatření E („Zavedení nové obchodní strategie“) a opatření F („Prodej aktiv za účelem pomoci financování restrukturalizace“). Tato opatření nemohou být označena jako státní podpora podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(249)

Tři ze sedmi restrukturalizačních opatření nečerpají ze státních zdrojů. Jsou to: opatření D („Restrukturalizační balíček pro významné věřitele“), opatření E („Zavedení nové obchodní strategie“) a opatření F („Prodej aktiv za účelem pomoci financování restrukturalizace“). Tato opatření nemohou být označena jako státní podpora podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (250) | Naproti tomu opatření A čerpá ze státních zdrojů, protože se skládá z řady plateb nebo kroků k provedení plateb vládou UK. Protože platby ze strany vlády UK budou přebírat část jaderných závazků, které by měla normálně plnit BE, poskytuje opatření A pro společnost BE také výhodu. S uvážením všeho, co bylo uvedeno výše, Komise usuzuje, že opatření A je státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Spojené království tento názor nezpochybňuje. |
| --- | --- |

(250)

Naproti tomu opatření A čerpá ze státních zdrojů, protože se skládá z řady plateb nebo kroků k provedení plateb vládou UK. Protože platby ze strany vlády UK budou přebírat část jaderných závazků, které by měla normálně plnit BE, poskytuje opatření A pro společnost BE také výhodu. S uvážením všeho, co bylo uvedeno výše, Komise usuzuje, že opatření A je státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Spojené království tento názor nezpochybňuje.

| (251) | Opatření B a C se týkají prostředků společnosti BNFL (pro opatření B to platí zcela, pro opatření C částečně), která je ve vlastnictví státu. Prostředky, které patří společnosti ve vlastnictví státu, jsou státní prostředky. Z tohoto pohledu představují opatření B a C státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES pokud a jen pokud poskytují konkurenční výhodu společnosti BE a udělení této výhody lze přisoudit státu. Protože tato otázka se objevila při rozhodování o zahájení řízení, bude důkladně analyzována v oddíle VI.2.b) níže. |
| --- | --- |

(251)

Opatření B a C se týkají prostředků společnosti BNFL (pro opatření B to platí zcela, pro opatření C částečně), která je ve vlastnictví státu. Prostředky, které patří společnosti ve vlastnictví státu, jsou státní prostředky. Z tohoto pohledu představují opatření B a C státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES pokud a jen pokud poskytují konkurenční výhodu společnosti BE a udělení této výhody lze přisoudit státu. Protože tato otázka se objevila při rozhodování o zahájení řízení, bude důkladně analyzována v oddíle VI.2.b) níže.

| (252) | Opatření G se týká také prostředků místních orgánů. Prostředky těchto orgánů tvoří státní prostředky. Opatření G je proto státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES pokud a jen pokud poskytují konkurenční výhodu společnosti BE a udělení této výhody lze přisoudit státu. Protože i tato otázka se objevila při rozhodování o zahájení řízení, bude důkladně analyzována v oddíle VI.2.a) níže. |
| --- | --- |

(252)

Opatření G se týká také prostředků místních orgánů. Prostředky těchto orgánů tvoří státní prostředky. Opatření G je proto státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES pokud a jen pokud poskytují konkurenční výhodu společnosti BE a udělení této výhody lze přisoudit státu. Protože i tato otázka se objevila při rozhodování o zahájení řízení, bude důkladně analyzována v oddíle VI.2.a) níže.

a)   K existenci podpory v opatření G

| (253) | Orgány UK prokázaly, že místní daně, kterých se týká opatření G, byly společností BE uhrazeny s úrokem vypočteným podle údajů a diskontních sazeb stanovených Komisí pro Spojené království. V zákonodárství UK neexistují žádná specifická ustanovení, která by vyžadovala používání vyšších úrokových sazeb v případě, že místní orgány odloží platby místních daní. Komise proto předpokládá, že sazba, která byla použita, je vhodné měřítko pro přijetí rozhodnutí o tom, zda odklad platby daní poskytuje společnosti BE konkurenční výhodu. Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že opatření G není státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(253)

Orgány UK prokázaly, že místní daně, kterých se týká opatření G, byly společností BE uhrazeny s úrokem vypočteným podle údajů a diskontních sazeb stanovených Komisí pro Spojené království. V zákonodárství UK neexistují žádná specifická ustanovení, která by vyžadovala používání vyšších úrokových sazeb v případě, že místní orgány odloží platby místních daní. Komise proto předpokládá, že sazba, která byla použita, je vhodné měřítko pro přijetí rozhodnutí o tom, zda odklad platby daní poskytuje společnosti BE konkurenční výhodu. Na základě výše uvedených skutečností Komise usuzuje, že opatření G není státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

b)   K existenci státní podpory v opatřeních B a C

| (254) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že „v tomto stádiu hodnocení se Komise domnívá, že nová jednání o smlouvách mezi BNFL a BE mohou být považována za státní podporu“. To bylo založeno na skutečnosti, že BNFL, společnost ve vlastnictví státu, oznámila, že byla ochotna změnit obchodní podmínky svých stávajících smluv s BE až poté, co BE oznámila, že zahájila rozhovory s vládou UK s úmyslem získat finanční podporu. Nezdálo se pravděpodobné, že tyto smlouvy nebyly projednávány za nápadně nevýhodných podmínek. Komise došla ke stejnému předběžnému závěru jako v případě opatření C. |
| --- | --- |

(254)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že „v tomto stádiu hodnocení se Komise domnívá, že nová jednání o smlouvách mezi BNFL a BE mohou být považována za státní podporu“. To bylo založeno na skutečnosti, že BNFL, společnost ve vlastnictví státu, oznámila, že byla ochotna změnit obchodní podmínky svých stávajících smluv s BE až poté, co BE oznámila, že zahájila rozhovory s vládou UK s úmyslem získat finanční podporu. Nezdálo se pravděpodobné, že tyto smlouvy nebyly projednávány za nápadně nevýhodných podmínek. Komise došla ke stejnému předběžnému závěru jako v případě opatření C.

| (255) | Komise s využitím údajů, které jí byly poskytnuty od zahájení řízení, provedla hlubší analýzu toho, zda opatření B a C splnila kritéria pro to, aby mohla být považována za státní podporu a zejména to, zda mají za následek konkurenční výhodu společnosti BE. Komise došla k následujícím závěrům: |
| --- | --- |

(255)

Komise s využitím údajů, které jí byly poskytnuty od zahájení řízení, provedla hlubší analýzu toho, zda opatření B a C splnila kritéria pro to, aby mohla být považována za státní podporu a zejména to, zda mají za následek konkurenční výhodu společnosti BE. Komise došla k následujícím závěrům:

| (256) | Opatření B obsahuje nové projednání smluv mezi BNFL, společností ve vlastnictví státu, a BE. Komise zkoumala, zda opatření B neposkytuje společnosti BE výhodu, kterou by žádný soukromý provozovatel by za podobných okolností tomuto podniku v obtížích neposkytl. Jinými slovy, Komise posuzovala, zda BNFL, když souhlasila s opatřením B, postupovala podle zásad tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(256)

Opatření B obsahuje nové projednání smluv mezi BNFL, společností ve vlastnictví státu, a BE. Komise zkoumala, zda opatření B neposkytuje společnosti BE výhodu, kterou by žádný soukromý provozovatel by za podobných okolností tomuto podniku v obtížích neposkytl. Jinými slovy, Komise posuzovala, zda BNFL, když souhlasila s opatřením B, postupovala podle zásad tržního hospodářství.

| (257) | Za tímto účelem Komise posuzovala zejména to, zda nová jednání o smlouvách BNFL se společností BE nebyla vedena za nápadně nevýhodných podmínek a zda ústupky společnosti BNFL byly komerční povahy. |
| --- | --- |

(257)

Za tímto účelem Komise posuzovala zejména to, zda nová jednání o smlouvách BNFL se společností BE nebyla vedena za nápadně nevýhodných podmínek a zda ústupky společnosti BNFL byly komerční povahy.

| (258) | První otázka, kterou musela Komise posoudit, byla, zda nová ujednání mezi BNFL a BE nebyla vedena za nápadně nevýhodných podmínek. Je třeba připomenout, že BNFL je největším samostatným věřitelem BE a že BE je největší zákazník BNFL. Komise proto zkoumala, zda by podmínky přijaté společností BNFL mohly být přijatelné pro soukromého provozovatele nacházejícího se v podobné situaci. V kontextu dodavatele, čelícího obtížím svého největšího zákazníka, a to znamená zkontrolovat, zda BNFL jednala jako svědomitý soukromý věřitel tak, aby maximalizovala šance na získání svých nároků (35). |
| --- | --- |

(258)

První otázka, kterou musela Komise posoudit, byla, zda nová ujednání mezi BNFL a BE nebyla vedena za nápadně nevýhodných podmínek. Je třeba připomenout, že BNFL je největším samostatným věřitelem BE a že BE je největší zákazník BNFL. Komise proto zkoumala, zda by podmínky přijaté společností BNFL mohly být přijatelné pro soukromého provozovatele nacházejícího se v podobné situaci. V kontextu dodavatele, čelícího obtížím svého největšího zákazníka, a to znamená zkontrolovat, zda BNFL jednala jako svědomitý soukromý věřitel tak, aby maximalizovala šance na získání svých nároků (35).

| (259) | Komise zkoumala příslušné zprávy právních a finančních poradců BNFL a výpisy z jednání správní rady BNFL, které společnost BNFL dodala. |
| --- | --- |

(259)

Komise zkoumala příslušné zprávy právních a finančních poradců BNFL a výpisy z jednání správní rady BNFL, které společnost BNFL dodala.

| (260) | Komise bere na vědomí, že BNFL požádala svoje poradce, aby posoudili její pozici s ohledem na společnost BE na začátku roku 2002, už v době, kdy se BE poprvé odvolala na článek o potížích, zakotvený v jejích dohodách s BNFL. Nebylo možné učinit definitivní závěr, zda vskutku byly splněny podmínky pro uplatnění článku o potížích, avšak představenstvo dalo pokyn společnosti BNFL, aby zvážila možné úmluvy, které by řešily obtíže BE, avšak na základě explicitní podmínky, že každá úmluva musí být pro BNFL komerčně výhodná. |
| --- | --- |

(260)

Komise bere na vědomí, že BNFL požádala svoje poradce, aby posoudili její pozici s ohledem na společnost BE na začátku roku 2002, už v době, kdy se BE poprvé odvolala na článek o potížích, zakotvený v jejích dohodách s BNFL. Nebylo možné učinit definitivní závěr, zda vskutku byly splněny podmínky pro uplatnění článku o potížích, avšak představenstvo dalo pokyn společnosti BNFL, aby zvážila možné úmluvy, které by řešily obtíže BE, avšak na základě explicitní podmínky, že každá úmluva musí být pro BNFL komerčně výhodná.

| (261) | Zprávy poskytnuté společností BNFL, které byly zpracovány v té době, ilustrují přesnou situaci BNFL jako věřitele a dodavatele společnosti BE a analyzují dopad nesolventnosti BE na BNFL. Zprávy vyvozují, že z hlediska vysoké zainteresovanosti BNFL by pro tuto společnosti byla nejvýhodnější restrukturalizace solventnosti, avšak ne za každou cenu. Zprávy proto definují navrhovaný balíček ústupků vůči BE a dále sledují vývoj tohoto balíčku během jednání s BE. Z těchto zpráv je jasné, že BNFL během jednání stále zastávala svoji původní myšlenku, kterou byla snaha o nejlepší ochranu jejích zájmů při zabránění toho, aby na BE byla uvalena nucená správa, avšak ne za každou cenu, a na základě rovnocenné dohody. |
| --- | --- |

(261)

Zprávy poskytnuté společností BNFL, které byly zpracovány v té době, ilustrují přesnou situaci BNFL jako věřitele a dodavatele společnosti BE a analyzují dopad nesolventnosti BE na BNFL. Zprávy vyvozují, že z hlediska vysoké zainteresovanosti BNFL by pro tuto společnosti byla nejvýhodnější restrukturalizace solventnosti, avšak ne za každou cenu. Zprávy proto definují navrhovaný balíček ústupků vůči BE a dále sledují vývoj tohoto balíčku během jednání s BE. Z těchto zpráv je jasné, že BNFL během jednání stále zastávala svoji původní myšlenku, kterou byla snaha o nejlepší ochranu jejích zájmů při zabránění toho, aby na BE byla uvalena nucená správa, avšak ne za každou cenu, a na základě rovnocenné dohody.

| (262) | Orgány UK uvedly, že nové dohody BNFL musí být posuzovány jako balíček a musí být srovnávány s pozicí, v jaké by se mohla BNFL nacházet, pokud by se BE stala nesolventní, a ne zdůrazňovat jednotlivé prvky. Zprávy předané orgány UK a společností BNFL činí závěr, že Konečné podmínky jsou pro BNFL výhodnější než kterýkoliv scénář nesolventnosti. |
| --- | --- |

(262)

Orgány UK uvedly, že nové dohody BNFL musí být posuzovány jako balíček a musí být srovnávány s pozicí, v jaké by se mohla BNFL nacházet, pokud by se BE stala nesolventní, a ne zdůrazňovat jednotlivé prvky. Zprávy předané orgány UK a společností BNFL činí závěr, že Konečné podmínky jsou pro BNFL výhodnější než kterýkoliv scénář nesolventnosti.

| (263) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti došla Komise k prvnímu závěru, že v případě nesolventnosti BE by se společnost BNFL ocitla ve velice nejisté a nanejvýš nevýhodné situaci. |
| --- | --- |

(263)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti došla Komise k prvnímu závěru, že v případě nesolventnosti BE by se společnost BNFL ocitla ve velice nejisté a nanejvýš nevýhodné situaci.

| (264) | Je pravda, že nesolventnost BE by automaticky neznamenala to, že všechny její jaderné elektrárny by byly okamžitě uzavřeny, ani že by to ovlivnilo potřeby vyřazení stávajících elektráren z provozu a likvidaci historického vyhořelého paliva. |
| --- | --- |

(264)

Je pravda, že nesolventnost BE by automaticky neznamenala to, že všechny její jaderné elektrárny by byly okamžitě uzavřeny, ani že by to ovlivnilo potřeby vyřazení stávajících elektráren z provozu a likvidaci historického vyhořelého paliva.

| (265) | Avšak Komise se domnívá, že v případě nesolventnosti BE by se BNFL ocitla v obtížnější situaci pro jednání, protože následovníkem společnosti BE by se mohl stát kdokoliv, ať už v oblasti provozu elektráren nebo v oblasti jejich vyřazování z provozu. To by zahrnovalo velké množství rizik a nejistot, které musí vzít soukromý investor při zvažování nových jednání v úvahu, zejména při jednáních se svým hlavním zákazníkem. Skutečnost, že poradci BNFL pečlivě studovali tuto alternativu, je jasným náznakem, že BNFL jednala s uvážením těchto skutečností. |
| --- | --- |

(265)

Avšak Komise se domnívá, že v případě nesolventnosti BE by se BNFL ocitla v obtížnější situaci pro jednání, protože následovníkem společnosti BE by se mohl stát kdokoliv, ať už v oblasti provozu elektráren nebo v oblasti jejich vyřazování z provozu. To by zahrnovalo velké množství rizik a nejistot, které musí vzít soukromý investor při zvažování nových jednání v úvahu, zejména při jednáních se svým hlavním zákazníkem. Skutečnost, že poradci BNFL pečlivě studovali tuto alternativu, je jasným náznakem, že BNFL jednala s uvážením těchto skutečností.

| (266) | Snaha o restrukturalizaci solventnosti BE a její dosažení proto byly rozhodně komerčním zájmem BNFL. |
| --- | --- |

(266)

Snaha o restrukturalizaci solventnosti BE a její dosažení proto byly rozhodně komerčním zájmem BNFL.

| (267) | Po učinění tohoto prvotního závěru posuzovala Komise dopad nově projednaných dohod na příjmy BNFL, zejména z hlediska připomínek třetích stran, aby tyto nově projednané dohody více přezkoumala v mikroekonomických podmínkách, zda mohou být přijatelné pro soukromou společnost nacházející se v podobné pozici. |
| --- | --- |

(267)

Po učinění tohoto prvotního závěru posuzovala Komise dopad nově projednaných dohod na příjmy BNFL, zejména z hlediska připomínek třetích stran, aby tyto nově projednané dohody více přezkoumala v mikroekonomických podmínkách, zda mohou být přijatelné pro soukromou společnost nacházející se v podobné pozici.

| (268) | Pokud se jedná o likvidaci vyhořelého paliva, jsou závazky dané pro toto palivo rozděleny na historické a budoucí závazky. |
| --- | --- |

(268)

Pokud se jedná o likvidaci vyhořelého paliva, jsou závazky dané pro toto palivo rozděleny na historické a budoucí závazky.

| (269) | Pokud se jedná o historické závazky pro vyhořelé palivo, pak podle opatření A plánu restrukturalizace všechny tyto závazky převezme od BE vláda UK (36). |
| --- | --- |

(269)

Pokud se jedná o historické závazky pro vyhořelé palivo, pak podle opatření A plánu restrukturalizace všechny tyto závazky převezme od BE vláda UK (36).

| (270) | Ohledně otázky likvidace vyhořelého paliva v budoucnosti byly stávající úmluvy doplněny. BNFL předložila následující tabulku týkající se nových úmluv o likvidaci vyhořelého paliva, která ukazuje, že BE bude společnosti BNFL platit podle klouzavé sazby. Údaje psané kurzívou doplnila Komise:
  Tabulka 7
  Ceny stanovené v nových úmluvách o likvidaci vyhořelého paliva








  Výnosové ceny elektrické energie (38) v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003 | Jednotkové množství (slevy)/příplatky v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003
  (v porovnání s cenami původních smluv) | Čisté jednotkové množství plateb za vyhořelé palivo v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003 | Platba v GBP/kgU (37) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14,8 a méně | – 0,6 | [...] |
| 15 | – 0,5 |
| 16 | 0 |
| 17 | 0,5 |
| 18 | 1 |
| 19 | 1,5 |
| 20 | 1,75 |
| 21 a více | 2,0 |

(270)

Ohledně otázky likvidace vyhořelého paliva v budoucnosti byly stávající úmluvy doplněny. BNFL předložila následující tabulku týkající se nových úmluv o likvidaci vyhořelého paliva, která ukazuje, že BE bude společnosti BNFL platit podle klouzavé sazby. Údaje psané kurzívou doplnila Komise:

Tabulka 7

Ceny stanovené v nových úmluvách o likvidaci vyhořelého paliva

Výnosové ceny elektrické energie (38) v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003

Jednotkové množství (slevy)/příplatky v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003

(v porovnání s cenami původních smluv)

Čisté jednotkové množství plateb za vyhořelé palivo v GBP/MWh, reálné podmínky roku 2003

Platba v GBP/kgU (37)

14,8 a méně

– 0,6

[...]

15

– 0,5

16

0

17

0,5

18

1

19

1,5

20

1,75

21 a více

2,0

| (271) | Je důležité poznamenat, že slevy a příplatky v tabulce 7 jsou porovnávány s úmluvami o likvidaci vyhořelého paliva, které byly platné těsně před restrukturalizací, a ne se staršími úmluvami. To je správné měřítko pro analýzu ústupků BNFL ve prospěch BE, protože to reprezentuje to, co by BNFL dostala od BE, pokud by se BE nedostala do obtíží. Naopak porovnání nových úmluv se staršími smlouvami, jako jsou úvodní smlouvy o základním výkonu, smlouvy, na které se odvolává první anonymní strana, by nemělo žádný význam, pokud jde o analýzu aktuálních ústupků učiněných společností BNFL během jednání o plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(271)

Je důležité poznamenat, že slevy a příplatky v tabulce 7 jsou porovnávány s úmluvami o likvidaci vyhořelého paliva, které byly platné těsně před restrukturalizací, a ne se staršími úmluvami. To je správné měřítko pro analýzu ústupků BNFL ve prospěch BE, protože to reprezentuje to, co by BNFL dostala od BE, pokud by se BE nedostala do obtíží. Naopak porovnání nových úmluv se staršími smlouvami, jako jsou úvodní smlouvy o základním výkonu, smlouvy, na které se odvolává první anonymní strana, by nemělo žádný význam, pokud jde o analýzu aktuálních ústupků učiněných společností BNFL během jednání o plánu restrukturalizace.

| (272) | Tabulka 7 ukazuje, že pokud bude výnosová cena elektrické energie nižší než uplatněná cena 16 GBP/MWh, zaručí BNFL slevu pro BE v porovnání s úmluvami o likvidaci vyhořelého paliva uzavřenými před restrukturalizací. Pokud bude cena elektrické energie vyšší než uplatněná cena, bude BNFL zaplacen příplatek v porovnání s platbami, které přijala podle původních úmluv o likvidaci vyhořelého paliva. |
| --- | --- |

(272)

Tabulka 7 ukazuje, že pokud bude výnosová cena elektrické energie nižší než uplatněná cena 16 GBP/MWh, zaručí BNFL slevu pro BE v porovnání s úmluvami o likvidaci vyhořelého paliva uzavřenými před restrukturalizací. Pokud bude cena elektrické energie vyšší než uplatněná cena, bude BNFL zaplacen příplatek v porovnání s platbami, které přijala podle původních úmluv o likvidaci vyhořelého paliva.

| (273) | Jak bylo zmíněno v bodu 270, výše příjmů BNFL z likvidace budoucího vyhořelého paliva je závislá na velkoobchodních cenách elektrické energie v UK. To samo o sobě nemůže být vysvětlováno jako nekomerční. Je to poměrně normální v sektoru, kde jednotliví účastníci chtějí rozdělit rizika vázaná na možné velké změny cen. |
| --- | --- |

(273)

Jak bylo zmíněno v bodu 270, výše příjmů BNFL z likvidace budoucího vyhořelého paliva je závislá na velkoobchodních cenách elektrické energie v UK. To samo o sobě nemůže být vysvětlováno jako nekomerční. Je to poměrně normální v sektoru, kde jednotliví účastníci chtějí rozdělit rizika vázaná na možné velké změny cen.

| (274) | Za účelem přezkoumání toho, zda by tyto ceny mohly být přijatelné pro soukromou společnost, prověřila Komise, do jaké míry tyto ceny umožní společnosti BNFL pokrýt její náklady, kterým se lze vyhnout, z pohledu předpokládaného vývoje cen elektrické energie. Protože pokud by soukromá společnost čelila nebezpečí, že ztratí takto významného zákazníka, jako je pro BNFL společnost BE, byla by připravena jít až na snížení cen na náklady, kterým se lze vyhnout, uzavřením svých provozů. A toto jsou náklady, kterým se lze vyhnout. |
| --- | --- |

(274)

Za účelem přezkoumání toho, zda by tyto ceny mohly být přijatelné pro soukromou společnost, prověřila Komise, do jaké míry tyto ceny umožní společnosti BNFL pokrýt její náklady, kterým se lze vyhnout, z pohledu předpokládaného vývoje cen elektrické energie. Protože pokud by soukromá společnost čelila nebezpečí, že ztratí takto významného zákazníka, jako je pro BNFL společnost BE, byla by připravena jít až na snížení cen na náklady, kterým se lze vyhnout, uzavřením svých provozů. A toto jsou náklady, kterým se lze vyhnout.

| (275) | V tomto případě, na základě nových úmluv o likvidaci vyhořelého paliva, získá BNFL nárok na vyhořelé palivo, dodané společností BE. To znamená, že konečná likvidace tohoto paliva bude provedena společností BNFL, což nebyl případ podle předcházejících úmluv (39). Protože toto je v porovnání s předcházejícími úmluvami dodatečné zatížení BNFL, není možno se jednoduše spolehnout na porovnání mezi předcházejícími platbami a novými platbami a vyvozovat, že se BNFL vrátí její náklady, kterým se lze vyhnout, jakmile velkoobchodní cena elektrické energie bude vyšší než [...] GBP/MWh. Na druhé straně nové úmluvy o vyhořelém palivu nepředepisují způsob, jakým BNFL musí zacházet s vyhořelým palivem, na které má nárok. BNFL si může zvolit, zda palivo bude nebo nebude před konečnou likvidací regenerovat. |
| --- | --- |

(275)

V tomto případě, na základě nových úmluv o likvidaci vyhořelého paliva, získá BNFL nárok na vyhořelé palivo, dodané společností BE. To znamená, že konečná likvidace tohoto paliva bude provedena společností BNFL, což nebyl případ podle předcházejících úmluv (39). Protože toto je v porovnání s předcházejícími úmluvami dodatečné zatížení BNFL, není možno se jednoduše spolehnout na porovnání mezi předcházejícími platbami a novými platbami a vyvozovat, že se BNFL vrátí její náklady, kterým se lze vyhnout, jakmile velkoobchodní cena elektrické energie bude vyšší než [...] GBP/MWh. Na druhé straně nové úmluvy o vyhořelém palivu nepředepisují způsob, jakým BNFL musí zacházet s vyhořelým palivem, na které má nárok. BNFL si může zvolit, zda palivo bude nebo nebude před konečnou likvidací regenerovat.

| (276) | Je nutno provést další analýzu založenou na skutečných nákladech BNFL, kterým se lze vyhnout, včetně nákladů za konečnou likvidaci vyhořelého paliva. |
| --- | --- |

(276)

Je nutno provést další analýzu založenou na skutečných nákladech BNFL, kterým se lze vyhnout, včetně nákladů za konečnou likvidaci vyhořelého paliva.

| (277) | Komise požádala orgány UK, aby jí poskytly podrobný popis těchto nákladů. Dokumentace poskytnutá orgány UK uvádí, že BNFL pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, pokud se cena elektrické energie bude pohybovat v rozmezí od [...] GBP/MWh do [...] GBP/MWh, v závislosti na tom, zda BNFL připustí riziková opatření. Mírný rozdíl od údaje [...] GBP/MWh v bodu 275 je způsoben tím, že v prostorách BNFL již existují jímky pro dlouhodobé uložení a v současnosti se používají pro uložení paliva před jeho regenerací. [...]. |
| --- | --- |

(277)

Komise požádala orgány UK, aby jí poskytly podrobný popis těchto nákladů. Dokumentace poskytnutá orgány UK uvádí, že BNFL pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, pokud se cena elektrické energie bude pohybovat v rozmezí od [...] GBP/MWh do [...] GBP/MWh, v závislosti na tom, zda BNFL připustí riziková opatření. Mírný rozdíl od údaje [...] GBP/MWh v bodu 275 je způsoben tím, že v prostorách BNFL již existují jímky pro dlouhodobé uložení a v současnosti se používají pro uložení paliva před jeho regenerací. [...].

| (278) | Aby Komise přezkoumala tento vývoj, porovnala náklady, kterým se lze vyhnout, tak, jak byly vypočteny orgány UK, s náklady uvedenými v jiném zdroji. |
| --- | --- |

(278)

Aby Komise přezkoumala tento vývoj, porovnala náklady, kterým se lze vyhnout, tak, jak byly vypočteny orgány UK, s náklady uvedenými v jiném zdroji.

| (279) | Organizace Greenpeace zveřejnila na svých internetových stránkách zprávu Gordona MacKerron z National Economic Research Associates (40). V této zprávě jsou uvedena čísla 200 USD/kgU (110 GBP/kgU (41)) za přechodné uskladnění vyhořelého paliva a 400 USD/kgU (220 GBP/kgU) za konečné uskladnění. Podle autora této zprávy byla čísla získána z jedné americké studie (42). Existuje velký rozdíl mezi americkými typy reaktorů (LWR – lehkovodní reaktory) a reaktory používanými BE. Dále ze zprávy není jasné, zda náklady, na které je odkazováno, jsou náklady, kterým se lze vyhnout, nebo zda obsahují i fixní prvky, kterých by se netýkala následující analýza. Tato čísla také velice závisí na diskontních sazbách, protože většina konečných nákladů na likvidaci vznikne v daleké budoucnosti. Komise přesto použila tato čísla, protože se domnívá, že údaje zveřejněné třetí stranou byly relevantním zdrojem pro kontrolu údajů předaných orgány UK. |
| --- | --- |

(279)

Organizace Greenpeace zveřejnila na svých internetových stránkách zprávu Gordona MacKerron z National Economic Research Associates (40). V této zprávě jsou uvedena čísla 200 USD/kgU (110 GBP/kgU (41)) za přechodné uskladnění vyhořelého paliva a 400 USD/kgU (220 GBP/kgU) za konečné uskladnění. Podle autora této zprávy byla čísla získána z jedné americké studie (42). Existuje velký rozdíl mezi americkými typy reaktorů (LWR – lehkovodní reaktory) a reaktory používanými BE. Dále ze zprávy není jasné, zda náklady, na které je odkazováno, jsou náklady, kterým se lze vyhnout, nebo zda obsahují i fixní prvky, kterých by se netýkala následující analýza. Tato čísla také velice závisí na diskontních sazbách, protože většina konečných nákladů na likvidaci vznikne v daleké budoucnosti. Komise přesto použila tato čísla, protože se domnívá, že údaje zveřejněné třetí stranou byly relevantním zdrojem pro kontrolu údajů předaných orgány UK.

| (280) | Vzhledem na čísla uvedená v bodu 279 by cena elektrické energie, při které by BNFL mohla znovu pokrývat svoje náklady, byla [...] GBP/MWh. Tato čísla musí nyní být porovnána s předpokládaným vývojem cen elektrické energie. |
| --- | --- |

(280)

Vzhledem na čísla uvedená v bodu 279 by cena elektrické energie, při které by BNFL mohla znovu pokrývat svoje náklady, byla [...] GBP/MWh. Tato čísla musí nyní být porovnána s předpokládaným vývojem cen elektrické energie.

| (281) | Vhodné měřítko pro toto porovnání je vývoj cen elektrické energie v současnosti a v budoucnosti, jak jej očekávala BNFL při jednání o nových úmluvách mezi BNFL a BE. Při hodnocení ceny svých ústupků vůči BE vycházela BNFL z těchto údajů. |
| --- | --- |

(281)

Vhodné měřítko pro toto porovnání je vývoj cen elektrické energie v současnosti a v budoucnosti, jak jej očekávala BNFL při jednání o nových úmluvách mezi BNFL a BE. Při hodnocení ceny svých ústupků vůči BE vycházela BNFL z těchto údajů.

| (282) | V dokumentech poskytnutých BNFL se jeví, že všeobecná očekávání byla taková, že ceny zůstanou v nejbližší budoucnosti v rozsahu mezi 16 GBP/MWh a 19 GBP/MWh a potom porostou k vyšším, více udržitelným hodnotám. |
| --- | --- |

(282)

V dokumentech poskytnutých BNFL se jeví, že všeobecná očekávání byla taková, že ceny zůstanou v nejbližší budoucnosti v rozsahu mezi 16 GBP/MWh a 19 GBP/MWh a potom porostou k vyšším, více udržitelným hodnotám.

| (283) | Ve svém hodnocení konečných podmínek plánu použila BNFL čtyři možné scénáře. Pouze nejpesimističtější z nich předpokládal, že ceny elektrické energie zůstanou průběžně pod hodnotou 17 GBP/MWh a ve střednědobé perspektivě dosáhnou pouze hodnoty přibližně 16,5 GBP/MWh. Další tři scénáře předpokládají, že tyto ceny dosáhnou již v roce 2007 úrovně 18 GBP/MWh a potom se budou postupně zvedat až na úroveň mezi 19,5 GBP/MWh a 23 GBP/MWh. |
| --- | --- |

(283)

Ve svém hodnocení konečných podmínek plánu použila BNFL čtyři možné scénáře. Pouze nejpesimističtější z nich předpokládal, že ceny elektrické energie zůstanou průběžně pod hodnotou 17 GBP/MWh a ve střednědobé perspektivě dosáhnou pouze hodnoty přibližně 16,5 GBP/MWh. Další tři scénáře předpokládají, že tyto ceny dosáhnou již v roce 2007 úrovně 18 GBP/MWh a potom se budou postupně zvedat až na úroveň mezi 19,5 GBP/MWh a 23 GBP/MWh.

| (284) | Hodnocení nových jednání BNFL s BE bylo proto provedeno na základě předpovídaného vývoje cen, který byl podle interního ocenění takový, že i za nejpesimističtějších předpokladů ceny umožní pokrýt náklady, kterým se lze vyhnout, a podle ocenění provedeném Gordonem MacKerron budou ceny schopny pokrýt náklady, kterým se lze vyhnout, ve všech případech kromě toho nejpesimističtějšího. |
| --- | --- |

(284)

Hodnocení nových jednání BNFL s BE bylo proto provedeno na základě předpovídaného vývoje cen, který byl podle interního ocenění takový, že i za nejpesimističtějších předpokladů ceny umožní pokrýt náklady, kterým se lze vyhnout, a podle ocenění provedeném Gordonem MacKerron budou ceny schopny pokrýt náklady, kterým se lze vyhnout, ve všech případech kromě toho nejpesimističtějšího.

| (285) | Aktuální vývoj cen elektrické energie byl nakonec vyšší než předpovídal i ten nejoptimističtější scénář BNFL. Některé agentury oznamující ceny uvedly hodnoty zimních cen základního výkonu v nejbližší budoucnosti ve výši více než 20 GBP/MWh, dokonce bylo dosaženo čísel téměř 27 GBP/MWh (43). Pokud se jedná o letní ceny, uváděly stejné agentury ceny přibližně 20 GBP/MWh. Scénáře, které použila BNFL, byly tedy spíše pesimistické. |
| --- | --- |

(285)

Aktuální vývoj cen elektrické energie byl nakonec vyšší než předpovídal i ten nejoptimističtější scénář BNFL. Některé agentury oznamující ceny uvedly hodnoty zimních cen základního výkonu v nejbližší budoucnosti ve výši více než 20 GBP/MWh, dokonce bylo dosaženo čísel téměř 27 GBP/MWh (43). Pokud se jedná o letní ceny, uváděly stejné agentury ceny přibližně 20 GBP/MWh. Scénáře, které použila BNFL, byly tedy spíše pesimistické.

| (286) | Z výše uvedeného lze odvodit, že BNFL očekávala, že na základě nových úmluv bude schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, i navzdory skutečnosti, že by musela nést náklady na konečnou likvidaci vyhořelého paliva. |
| --- | --- |

(286)

Z výše uvedeného lze odvodit, že BNFL očekávala, že na základě nových úmluv bude schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, i navzdory skutečnosti, že by musela nést náklady na konečnou likvidaci vyhořelého paliva.

| (287) | Podobně také analýza nových dohod o dodávce paliva, které jsou daleko jednodušší, protože obsahují proměnné poplatky, které nejsou indexovány na ceny elektrické energie, ukazuje, že BNFL pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, ve všech případech dodávky paliva. |
| --- | --- |

(287)

Podobně také analýza nových dohod o dodávce paliva, které jsou daleko jednodušší, protože obsahují proměnné poplatky, které nejsou indexovány na ceny elektrické energie, ukazuje, že BNFL pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, ve všech případech dodávky paliva.

| (288) | Podrobné přezkoumání nákladů, kterým se lze vyhnout, proto neodhaluje nic, co by naznačovalo, že BNFL nejednala komerčně. Naopak, aktuální vývoj cen elektrické energie naznačuje, že BNFL může v porovnání s předcházející situací velice dobře zlepšit svoji pozici, a zároveň prokázala dostatečnou flexibilitu k tomu, aby umožnila svému hlavnímu zákazníkovi zůstat na trhu. |
| --- | --- |

(288)

Podrobné přezkoumání nákladů, kterým se lze vyhnout, proto neodhaluje nic, co by naznačovalo, že BNFL nejednala komerčně. Naopak, aktuální vývoj cen elektrické energie naznačuje, že BNFL může v porovnání s předcházející situací velice dobře zlepšit svoji pozici, a zároveň prokázala dostatečnou flexibilitu k tomu, aby umožnila svému hlavnímu zákazníkovi zůstat na trhu.

| (289) | Po přezkoumání nových jednání z mikroekonomického hlediska Komise zjišťovala, zda k BNFL bylo přistupováno stejně jako k soukromým věřitelům BE. V tomto druhém typu analýzy Komise zjišťovala, zda ústupky, které BNFL provedla, jsou podobné jako ústupky soukromých věřitelů. |
| --- | --- |

(289)

Po přezkoumání nových jednání z mikroekonomického hlediska Komise zjišťovala, zda k BNFL bylo přistupováno stejně jako k soukromým věřitelům BE. V tomto druhém typu analýzy Komise zjišťovala, zda ústupky, které BNFL provedla, jsou podobné jako ústupky soukromých věřitelů.

| (290) | Informace poskytnuté Spojeným královstvím a BNFL ukazují, že:






  a) | pokud BNFL dohodla s BE podmínky před jednáním BE o individuálních podmínkách s každým z jejích významných věřitelů, vyžadovala, aby do smluv byl zahrnut článek, umožňující odvolání předpokládaných ústupků v případě, že by některý jiný významný věřitel dostal nabídku na výhodnější podmínky, než má BNFL; |
| --- | --- | --- |

(290)

Informace poskytnuté Spojeným královstvím a BNFL ukazují, že:

a)

pokud BNFL dohodla s BE podmínky před jednáním BE o individuálních podmínkách s každým z jejích významných věřitelů, vyžadovala, aby do smluv byl zahrnut článek, umožňující odvolání předpokládaných ústupků v případě, že by některý jiný významný věřitel dostal nabídku na výhodnější podmínky, než má BNFL;

| b) | BNFL v celém procesu jednání neustále kontrolovala, zda jsou jiní soukromí věřitelé BE žádáni, aby přispěli srovnatelným způsobem jako BNFL; |
| --- | --- |

b)

BNFL v celém procesu jednání neustále kontrolovala, zda jsou jiní soukromí věřitelé BE žádáni, aby přispěli srovnatelným způsobem jako BNFL;

| c) | podrobné kvantifikované porovnání nároků věřitelů a částek, u kterých bylo dosaženo kompromisu v rámci konečného schváleného balíčku pro restrukturalizaci, ukazuje, že BNFL se, relativně k jiným věřitelům, vzdala menší části vzniklých závazků. V tomto ohledu je také třeba poznamenat, že BNFL nemá jistotu získání svých dluhů z majetku BE. |
| --- | --- |

c)

podrobné kvantifikované porovnání nároků věřitelů a částek, u kterých bylo dosaženo kompromisu v rámci konečného schváleného balíčku pro restrukturalizaci, ukazuje, že BNFL se, relativně k jiným věřitelům, vzdala menší části vzniklých závazků. V tomto ohledu je také třeba poznamenat, že BNFL nemá jistotu získání svých dluhů z majetku BE.

| (291) | Proto Komise usuzuje, že k BNFL bylo přistupováno stejně jako k soukromým věřitelům. Což také znamená, že BNFL se při jednáních o plánu restrukturalizace nechovala jinak než jiní soukromí věřitelé. |
| --- | --- |

(291)

Proto Komise usuzuje, že k BNFL bylo přistupováno stejně jako k soukromým věřitelům. Což také znamená, že BNFL se při jednáních o plánu restrukturalizace nechovala jinak než jiní soukromí věřitelé.

| (292) | Komise usuzuje, že závěry uvedené výše jsou dostatečným důkazem toho, že BNFL jednala v souladu s principy tržně jednajícího věřitele, a tedy že opatření B neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(292)

Komise usuzuje, že závěry uvedené výše jsou dostatečným důkazem toho, že BNFL jednala v souladu s principy tržně jednajícího věřitele, a tedy že opatření B neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (293) | Dále Komise usuzuje, že v tomto případě není žádný náznak toho, že by BNFL jednala na základě pokynů státu. Takové náznaky připomněl Soudní dvůr Evropských společenství ve svém rozsudku v případě Stardust (44). Podle soudu nelze automaticky předpokládat, že opatření je státní podpora jen proto, že bylo učiněno státním podnikem. To, že organizace poskytující podporu je státní podnik podle čl. 2 odst. 1 písm. b) dle Směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (45), není dostatečné. Skutečnost, že veřejné orgány mohou mít přímý nebo nepřímý dominantní vliv, neprokazuje, že tento vliv v daném případě skutečně uplatnily. Jak vysvětlil generální advokát Jacobs ve svém stanovisku k případu Stardust (46), přičítání vlivu státu na podpůrná opatření provedená státním podnikem lze provádět jen na základě řady indikátorů vyplývajících z okolností případu a v kontextu, ve kterém byla opatření provedena. Generální advokát uvádí řadu faktů a okolností, o kterých lze z tohoto pohledu uvažovat, jako například důkaz toho, že opatření byla provedena na podnět státu, rozsah a podstata opatření, míra kontroly příslušného státního podniku ze strany státu a všeobecné postupy při plnění příslušných závazků pro ukončení jiných než komerčních závazků nebo ovlivnění rozhodnutí státního podniku. |
| --- | --- |

(293)

Dále Komise usuzuje, že v tomto případě není žádný náznak toho, že by BNFL jednala na základě pokynů státu. Takové náznaky připomněl Soudní dvůr Evropských společenství ve svém rozsudku v případě Stardust (44). Podle soudu nelze automaticky předpokládat, že opatření je státní podpora jen proto, že bylo učiněno státním podnikem. To, že organizace poskytující podporu je státní podnik podle čl. 2 odst. 1 písm. b) dle Směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (45), není dostatečné. Skutečnost, že veřejné orgány mohou mít přímý nebo nepřímý dominantní vliv, neprokazuje, že tento vliv v daném případě skutečně uplatnily. Jak vysvětlil generální advokát Jacobs ve svém stanovisku k případu Stardust (46), přičítání vlivu státu na podpůrná opatření provedená státním podnikem lze provádět jen na základě řady indikátorů vyplývajících z okolností případu a v kontextu, ve kterém byla opatření provedena. Generální advokát uvádí řadu faktů a okolností, o kterých lze z tohoto pohledu uvažovat, jako například důkaz toho, že opatření byla provedena na podnět státu, rozsah a podstata opatření, míra kontroly příslušného státního podniku ze strany státu a všeobecné postupy při plnění příslušných závazků pro ukončení jiných než komerčních závazků nebo ovlivnění rozhodnutí státního podniku.

| (294) | Na základě podkladů předložených vládou UK a třetími stranami Komise přezkoumala, zda provádění opatření B (a opatření C) lze přičíst na vrub státu. Komise vzala v úvahu skutečnost, že BNFL se rozhodla dlouho před tím, než byly veřejně oznámeny finanční problémy BE a dlouho před tím, než vláda UK oznámila svou účast v možné restrukturalizaci solventnosti, protože bylo v jejím nejlepším zájmu provést ústupky v nastalé solventnosti BE. Z chronologického hlediska neexistují žádné důkazy toho, že nová jednání se konala na státní podnět. Naopak, skutečnost, že BNFL nakonec nesouhlasila s účastí v plánu restrukturalizace před tím, než vláda UK oznámila svou účast, může být považována jako důkaz toho, že BNFL nebyla ochotna zachránit BE za každou cenu, a že by dala přednost vyčkávání na intervenci státu, stejně jako to dělali všichni ostatní věřitelé. |
| --- | --- |

(294)

Na základě podkladů předložených vládou UK a třetími stranami Komise přezkoumala, zda provádění opatření B (a opatření C) lze přičíst na vrub státu. Komise vzala v úvahu skutečnost, že BNFL se rozhodla dlouho před tím, než byly veřejně oznámeny finanční problémy BE a dlouho před tím, než vláda UK oznámila svou účast v možné restrukturalizaci solventnosti, protože bylo v jejím nejlepším zájmu provést ústupky v nastalé solventnosti BE. Z chronologického hlediska neexistují žádné důkazy toho, že nová jednání se konala na státní podnět. Naopak, skutečnost, že BNFL nakonec nesouhlasila s účastí v plánu restrukturalizace před tím, než vláda UK oznámila svou účast, může být považována jako důkaz toho, že BNFL nebyla ochotna zachránit BE za každou cenu, a že by dala přednost vyčkávání na intervenci státu, stejně jako to dělali všichni ostatní věřitelé.

| (295) | Komise také vzala v úvahu to, že podle zákonodárství UK mají ředitelé BNFL povinnost jednat podle nejlepších obchodních zájmů BNFL tak, aby co nejvíce zvýšili její hodnotu a co nejvíce snížili její finanční zatížení na základě informací, které jsou jim v příslušném okamžiku dostupné. To je doloženo příslušnými výpisy ze zápisů jednání správní rady, které byly předloženy Komisi. |
| --- | --- |

(295)

Komise také vzala v úvahu to, že podle zákonodárství UK mají ředitelé BNFL povinnost jednat podle nejlepších obchodních zájmů BNFL tak, aby co nejvíce zvýšili její hodnotu a co nejvíce snížili její finanční zatížení na základě informací, které jsou jim v příslušném okamžiku dostupné. To je doloženo příslušnými výpisy ze zápisů jednání správní rady, které byly předloženy Komisi.

| (296) | Komise na základě všech výše uvedených skutečností usuzuje, že opatření B nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(296)

Komise na základě všech výše uvedených skutečností usuzuje, že opatření B nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (297) | Opatření C obsahuje stabilizační dohody o platbách splatných společnosti BNFL a řadě významných finančních věřitelů společnosti BE, platné pro období od 14. února 2003 do přinejmenším 30. září 2004. Na rozdíl od jiných účastníků nedostane BNFL během období stabilizace žádný úrok. |
| --- | --- |

(297)

Opatření C obsahuje stabilizační dohody o platbách splatných společnosti BNFL a řadě významných finančních věřitelů společnosti BE, platné pro období od 14. února 2003 do přinejmenším 30. září 2004. Na rozdíl od jiných účastníků nedostane BNFL během období stabilizace žádný úrok.

| (298) | Na základě dostupných informací Komise bere na vědomí, že zprávy finančních poradců společnosti BNFL, které byly zpracovány v období, kdy BNFL vedla jednání s BE, usuzují, že BNFL ve svém podílu na balíčku pro restrukturalizaci neprovedla větší ústupky než jiní věřitelé, což vyplývá z porovnání příspěvků jednotlivých významných věřitelů. Jak je uvedeno v bodu 290, nemá BNFL jistotu získání svých dluhů z majetku BE. |
| --- | --- |

(298)

Na základě dostupných informací Komise bere na vědomí, že zprávy finančních poradců společnosti BNFL, které byly zpracovány v období, kdy BNFL vedla jednání s BE, usuzují, že BNFL ve svém podílu na balíčku pro restrukturalizaci neprovedla větší ústupky než jiní věřitelé, což vyplývá z porovnání příspěvků jednotlivých významných věřitelů. Jak je uvedeno v bodu 290, nemá BNFL jistotu získání svých dluhů z majetku BE.

| (299) | Komise dále usuzuje, že dohoda nepožadovat platbu úroků, z důvodu zachování dohodnuté restrukturalizaci solventnosti je v souladu s chováním soukromého věřitele a že jejím cílem je zajistit, aby byly zachovány nejlepší možné komerční alternativy. Analýzy finančních a právních poradců BNFL ukazují, že požadavek na nová jednání o stabilizačních dohodách by představoval riziko pro všechny dohody uzavřené s BE a především pro solventnost BE jako takovou. Riziko by bylo značné v tom smyslu, že požadování platby úroku by vedlo k nesolventnosti BE, což BNFL nepovažuje za výhodné z hlediska svých zájmů. Vzdáním se těchto úroků jednala BNFL způsobem shodným s postupem soukromého věřitele, který si přeje zajistit co nejlepší příjmy. |
| --- | --- |

(299)

Komise dále usuzuje, že dohoda nepožadovat platbu úroků, z důvodu zachování dohodnuté restrukturalizaci solventnosti je v souladu s chováním soukromého věřitele a že jejím cílem je zajistit, aby byly zachovány nejlepší možné komerční alternativy. Analýzy finančních a právních poradců BNFL ukazují, že požadavek na nová jednání o stabilizačních dohodách by představoval riziko pro všechny dohody uzavřené s BE a především pro solventnost BE jako takovou. Riziko by bylo značné v tom smyslu, že požadování platby úroku by vedlo k nesolventnosti BE, což BNFL nepovažuje za výhodné z hlediska svých zájmů. Vzdáním se těchto úroků jednala BNFL způsobem shodným s postupem soukromého věřitele, který si přeje zajistit co nejlepší příjmy.

| (300) | Když to shrneme, Komise nemůže prokázat, že část opatření C týkající se společnosti BNFL lze přičítat státu, a to z důvodů uvedených v posouzení opatření B v bodech 256 až 296. |
| --- | --- |

(300)

Když to shrneme, Komise nemůže prokázat, že část opatření C týkající se společnosti BNFL lze přičítat státu, a to z důvodů uvedených v posouzení opatření B v bodech 256 až 296.

| (301) | Komise proto došla k závěru, že opatření C neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(301)

Komise proto došla k závěru, že opatření C neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

3.   Posouzení kompatibility v rámci Smlouvy o ES

| (302) | Článek 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanovuje základní pravidla pro zákaz státní podpory v rámci Společenství. |
| --- | --- |

(302)

Článek 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanovuje základní pravidla pro zákaz státní podpory v rámci Společenství.

| (303) | Článek 87 odst. 2 a odst. 3 Smlouvy o ES stanovuje výjimky z obecné neslučitelnosti uvedené v čl. 87 odst. 1. |
| --- | --- |

(303)

Článek 87 odst. 2 a odst. 3 Smlouvy o ES stanovuje výjimky z obecné neslučitelnosti uvedené v čl. 87 odst. 1.

| (304) | Výjimečná ustanovení dle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES se v tomto případě nepoužijí, protože podpory nejsou sociální povahy a nejsou poskytované individuálním spotřebitelům, ani neslouží jako podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a neslouží jako podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa. |
| --- | --- |

(304)

Výjimečná ustanovení dle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES se v tomto případě nepoužijí, protože podpory nejsou sociální povahy a nejsou poskytované individuálním spotřebitelům, ani neslouží jako podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a neslouží jako podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.

| (305) | Další výjimky stanovuje čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES. Výjimky v čl. 87 odst. 3 písm. a), písm. b) a písm. d) nejsou v tomto případě použitelné, protože podpory nenapomáhají hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, nenapomáhají uskutečnění nějakého významného projektu společného evropského zájmu anebo nenapravují vážnou poruchu hospodářství některého členského státu, a také nejsou určeny na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(305)

Další výjimky stanovuje čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES. Výjimky v čl. 87 odst. 3 písm. a), písm. b) a písm. d) nejsou v tomto případě použitelné, protože podpory nenapomáhají hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, nenapomáhají uskutečnění nějakého významného projektu společného evropského zájmu anebo nenapravují vážnou poruchu hospodářství některého členského státu, a také nejsou určeny na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.

| (306) | Proto lze aplikovat pouze výjimečná ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Tento článek povoluje státní podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(306)

Proto lze aplikovat pouze výjimečná ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Tento článek povoluje státní podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (307) | Komise v pokynech vysvětlila podmínky pro příznivé provádění svých pravomocí podle čl. 87 odst. 3 písm. c) v případech podobných tomuto. |
| --- | --- |

(307)

Komise v pokynech vysvětlila podmínky pro příznivé provádění svých pravomocí podle čl. 87 odst. 3 písm. c) v případech podobných tomuto.

| (308) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila řadu pochybností o kompatibilitě plánu restrukturalizace s pokyny. Tyto pochybnosti byly připomenuty v oddílu II.3 výše. Následující oddíly popisují posouzení každé z těchto pochybností a konečný závěr Komise. |
| --- | --- |

(308)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila řadu pochybností o kompatibilitě plánu restrukturalizace s pokyny. Tyto pochybnosti byly připomenuty v oddílu II.3 výše. Následující oddíly popisují posouzení každé z těchto pochybností a konečný závěr Komise.

a)   K obnovení životaschopnosti BE

| (309) | Poskytnutí podpory na restrukturalizaci vyžaduje zpracovat uskutečnitelný, logický a obsáhlý plán restrukturalizace, schopný obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti během rozumného časového období a vytvořený na základě reálných předpokladů. Podle bodu 32 pokynů se musí zlepšení životaschopnosti odvíjet především od interních opatření, zahrnutých do plánu restrukturalizace a může být založeno na externích faktorech, jako jsou změny cen a poptávky, které společnost nemůže ovlivnit, pokud jsou všeobecně uznávány předpoklady o vývoji trhu. |
| --- | --- |

(309)

Poskytnutí podpory na restrukturalizaci vyžaduje zpracovat uskutečnitelný, logický a obsáhlý plán restrukturalizace, schopný obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti během rozumného časového období a vytvořený na základě reálných předpokladů. Podle bodu 32 pokynů se musí zlepšení životaschopnosti odvíjet především od interních opatření, zahrnutých do plánu restrukturalizace a může být založeno na externích faktorech, jako jsou změny cen a poptávky, které společnost nemůže ovlivnit, pokud jsou všeobecně uznávány předpoklady o vývoji trhu.

| (310) | Bod 33 pokynů požaduje, aby členský stát předložil plán restrukturalizace, který popisuje okolnosti, jež vedly ke vzniku obtíží společnosti a který uvažuje scénáře odrážející nejlepší případ, nejhorší případ a střední cestu. Bod 34 pokynů dodává, že plán musí stanovit bod obratu, který společnosti po dokončení své restrukturalizace umožní pokrýt všechny své náklady včetně snížení ceny a finančních nákladů. Očekávaná návratnost kapitálu musí být dostatečná k tomu, aby společnost byla po restrukturalizaci schopna soutěžit na trhu svými vlastními silami. |
| --- | --- |

(310)

Bod 33 pokynů požaduje, aby členský stát předložil plán restrukturalizace, který popisuje okolnosti, jež vedly ke vzniku obtíží společnosti a který uvažuje scénáře odrážející nejlepší případ, nejhorší případ a střední cestu. Bod 34 pokynů dodává, že plán musí stanovit bod obratu, který společnosti po dokončení své restrukturalizace umožní pokrýt všechny své náklady včetně snížení ceny a finančních nákladů. Očekávaná návratnost kapitálu musí být dostatečná k tomu, aby společnost byla po restrukturalizaci schopna soutěžit na trhu svými vlastními silami.

| (311) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení zmínila několik záležitostí v souvislosti s obnovením životaschopnosti BE. Tyto pochybnosti byly založeny na dvou zjištěních. Zaprvé, časová rozpětí určitých položek v opatření A a v opatření B se zdají být neomezená, což zvyšuje pochybnosti o tom, zda plán restrukturalizace umožní společnosti BE v rozumném časovém období čelit konkurentům vlastními silami. Zadruhé, zdálo se, že plán restrukturalizace neobsahuje dostatečná interní opatření BE. |
| --- | --- |

(311)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení zmínila několik záležitostí v souvislosti s obnovením životaschopnosti BE. Tyto pochybnosti byly založeny na dvou zjištěních. Zaprvé, časová rozpětí určitých položek v opatření A a v opatření B se zdají být neomezená, což zvyšuje pochybnosti o tom, zda plán restrukturalizace umožní společnosti BE v rozumném časovém období čelit konkurentům vlastními silami. Zadruhé, zdálo se, že plán restrukturalizace neobsahuje dostatečná interní opatření BE.

| (312) | Pochybnosti Komise se týkaly především opatření A a B. Komise vzhledem na dlouhou dobu trvání opatření A a otevřenou povahu opatření B přemýšlela, zda podpora na restrukturalizaci ve prospěch společnosti BE nebyla poskytnuta ve formě průběžné dotace, což by nebylo v souladu s požadavky pokynů. Toto znepokojení sdílely i třetí strany, jako například společnost Drax. |
| --- | --- |

(312)

Pochybnosti Komise se týkaly především opatření A a B. Komise vzhledem na dlouhou dobu trvání opatření A a otevřenou povahu opatření B přemýšlela, zda podpora na restrukturalizaci ve prospěch společnosti BE nebyla poskytnuta ve formě průběžné dotace, což by nebylo v souladu s požadavky pokynů. Toto znepokojení sdílely i třetí strany, jako například společnost Drax.

| (313) | V souvislosti s opatřením B došla Komise k závěru, že opatření neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Proto otázky spojené s otevřenou podstatou opatření B už nejsou relevantní. |
| --- | --- |

(313)

V souvislosti s opatřením B došla Komise k závěru, že opatření neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Proto otázky spojené s otevřenou podstatou opatření B už nejsou relevantní.

| (314) | V souvislosti s opatřením A byla Komise znepokojena tím, že náklady spojené s vyřazením jaderných elektráren z provozu by mohly vznikat až do roku 2086 a že financování nákladů spojených s likvidací vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR uloženého do reaktoru Sizewell B bylo také otevřené. |
| --- | --- |

(314)

V souvislosti s opatřením A byla Komise znepokojena tím, že náklady spojené s vyřazením jaderných elektráren z provozu by mohly vznikat až do roku 2086 a že financování nákladů spojených s likvidací vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR uloženého do reaktoru Sizewell B bylo také otevřené.

| (315) | Ohledně nákladů na vyřazení z provozu bere Komise na vědomí, že tyto náklady vzniknou v budoucnosti, avšak vztahují se k výstavbě jaderných elektráren, která se uskutečnila v minulosti. Komise akceptuje argument UK, že není možné přesně kvantifikovat částku týkající se vyřazení z provozu z toho důvodu, že chybí precedens pro elektrárny s reaktorem typu AGR a z důvodu, že toto vyřazení se uskuteční v daleké budoucnosti, kdy lze předpokládat další technický pokrok. Vláda UK dále uvádí, že náklady na vyřazení z provozu jsou většinou fixní a že každé zvýšení materiálových závazků vyplývající ze změny pracovních postupů pro zvýšení ekonomického zisku BE nebo z porušení minimálních výkonových norem bude muset uhradit BE. Dále je důležité připomenout, že v případě deficitu financování prostřednictvím NLF se předpokládá státní intervence. |
| --- | --- |

(315)

Ohledně nákladů na vyřazení z provozu bere Komise na vědomí, že tyto náklady vzniknou v budoucnosti, avšak vztahují se k výstavbě jaderných elektráren, která se uskutečnila v minulosti. Komise akceptuje argument UK, že není možné přesně kvantifikovat částku týkající se vyřazení z provozu z toho důvodu, že chybí precedens pro elektrárny s reaktorem typu AGR a z důvodu, že toto vyřazení se uskuteční v daleké budoucnosti, kdy lze předpokládat další technický pokrok. Vláda UK dále uvádí, že náklady na vyřazení z provozu jsou většinou fixní a že každé zvýšení materiálových závazků vyplývající ze změny pracovních postupů pro zvýšení ekonomického zisku BE nebo z porušení minimálních výkonových norem bude muset uhradit BE. Dále je důležité připomenout, že v případě deficitu financování prostřednictvím NLF se předpokládá státní intervence.

| (316) | S uvážením specifické podstaty jaderného průmyslu, kde nelze obchodovat s radioaktivním materiálem dříve, než jeho stupeň radiace poklesne pod bezpečnou úroveň vzhledem k povinnému časově rozloženém financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit, Komise usuzuje, že část opatření A týkající se těchto závazků nemůže být kvalifikována jako průběžná podpora společnosti BE, protože jsou definována a týkají se nákladů, které již vznikly. Pro tyto náklady již byla provedena opatření v rozvaze společnosti BE. Komise dále usuzuje, že pozdní výplata podpory související s těmito náklady nemůže být považována za posunutí obnovení životaschopnosti do budoucnosti. |
| --- | --- |

(316)

S uvážením specifické podstaty jaderného průmyslu, kde nelze obchodovat s radioaktivním materiálem dříve, než jeho stupeň radiace poklesne pod bezpečnou úroveň vzhledem k povinnému časově rozloženém financování závazků vyplývajících z jaderných aktivit, Komise usuzuje, že část opatření A týkající se těchto závazků nemůže být kvalifikována jako průběžná podpora společnosti BE, protože jsou definována a týkají se nákladů, které již vznikly. Pro tyto náklady již byla provedena opatření v rozvaze společnosti BE. Komise dále usuzuje, že pozdní výplata podpory související s těmito náklady nemůže být považována za posunutí obnovení životaschopnosti do budoucnosti.

| (317) | Ohledně státního financování likvidace paliva uloženého do reaktoru typu PWR v Sizewell B Komise připomíná, že BE bude do NLF přispívat částkou 150 GBP/kgU za palivo uloženého do reaktoru typu PWR v Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace. |
| --- | --- |

(317)

Ohledně státního financování likvidace paliva uloženého do reaktoru typu PWR v Sizewell B Komise připomíná, že BE bude do NLF přispívat částkou 150 GBP/kgU za palivo uloženého do reaktoru typu PWR v Sizewell B po datu účinnosti restrukturalizace.

| (318) | Tato částka je samozřejmě nižší než celkové náklady na likvidaci vyhořelého paliva z reaktoru typu PWR, včetně konečné likvidace. BE ve svém účetnictví za rok 2001/2002 odhadovala, že tyto celkové náklady činit 240 GBP/kgU. Skutečnost, že platby BE do NLF pokryjí pouze část těchto nákladů, potvrzuje, že příspěvek NLF na likvidaci tohoto paliva představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(318)

Tato částka je samozřejmě nižší než celkové náklady na likvidaci vyhořelého paliva z reaktoru typu PWR, včetně konečné likvidace. BE ve svém účetnictví za rok 2001/2002 odhadovala, že tyto celkové náklady činit 240 GBP/kgU. Skutečnost, že platby BE do NLF pokryjí pouze část těchto nákladů, potvrzuje, že příspěvek NLF na likvidaci tohoto paliva představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (319) | Aby bylo možno rozhodnout, zda se jedná o otevřenou podporu, musí Komise stanovit rozdělení celkových nákladů mezi náklady, kterým se lze a kterým se nelze vyhnout. |
| --- | --- |

(319)

Aby bylo možno rozhodnout, zda se jedná o otevřenou podporu, musí Komise stanovit rozdělení celkových nákladů mezi náklady, kterým se lze a kterým se nelze vyhnout.

| (320) | Nevyhnutelné náklady jsou náklady utopené (nelze je získat zpět). Pro společnost je tedy ekonomicky výhodné fungovat, pokud může pokrývat své náklady, kterým se lze vyhnout tak, aby mohlo být pokryto co nejvíce nákladů, kterým se vyhnout nelze. Poskytnutí podpory na nevyhnutelné náklady proto jasně poskytuje výhodu pro společnost, která tuto podporu přijímá, a to tím, že posunuje její bod nulového zisku. Pro společnosti v obtížích má taková podpora jasný cíl pomoci jim rychleji obnovit životaschopnost. Protože však by společnost v každém případě vykonávala svoji činnost, jakmile pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, podpora pro pokrytí nevyhnutelných nákladů nevyústí v umělé prodloužení života společnosti. Taková podpora proto není otevřená. |
| --- | --- |

(320)

Nevyhnutelné náklady jsou náklady utopené (nelze je získat zpět). Pro společnost je tedy ekonomicky výhodné fungovat, pokud může pokrývat své náklady, kterým se lze vyhnout tak, aby mohlo být pokryto co nejvíce nákladů, kterým se vyhnout nelze. Poskytnutí podpory na nevyhnutelné náklady proto jasně poskytuje výhodu pro společnost, která tuto podporu přijímá, a to tím, že posunuje její bod nulového zisku. Pro společnosti v obtížích má taková podpora jasný cíl pomoci jim rychleji obnovit životaschopnost. Protože však by společnost v každém případě vykonávala svoji činnost, jakmile pokryje svoje náklady, kterým se lze vyhnout, podpora pro pokrytí nevyhnutelných nákladů nevyústí v umělé prodloužení života společnosti. Taková podpora proto není otevřená.

| (321) | Naproti tomu pomoc určená na pokrytí nákladů, kterým se lze vyhnout, především proměnných nákladů, je zaměřená na umělé udržování chodu společnosti, která by jinak neměla žádný ekonomický důvod pokračovat ve svých aktivitách. Taková podpora je otevřená v tom smyslu, že zaručuje životaschopnost společnosti pouze pokud není časově omezena. |
| --- | --- |

(321)

Naproti tomu pomoc určená na pokrytí nákladů, kterým se lze vyhnout, především proměnných nákladů, je zaměřená na umělé udržování chodu společnosti, která by jinak neměla žádný ekonomický důvod pokračovat ve svých aktivitách. Taková podpora je otevřená v tom smyslu, že zaručuje životaschopnost společnosti pouze pokud není časově omezena.

| (322) | Orgány UK uvedly, že z nákladů 240 GBP/kgU uvedených v bodu 318, představovalo [...] GBP/kgU náklady, kterým se lze vyhnout. Zbývající náklady se převážně týkají nevyhnutelných nákladů spojených se stavbou skladiště pro konečné uložení historického i budoucího vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR, který bude postaven v Sizewell B. Předpokládá se, že tento sklad bude k dispozici koncem tohoto století, což, s ohledem na účinky poskytnutých slev, vysvětluje relativně malou hodnotu těchto nákladů v porovnání s náklady v jiných zemích. |
| --- | --- |

(322)

Orgány UK uvedly, že z nákladů 240 GBP/kgU uvedených v bodu 318, představovalo [...] GBP/kgU náklady, kterým se lze vyhnout. Zbývající náklady se převážně týkají nevyhnutelných nákladů spojených se stavbou skladiště pro konečné uložení historického i budoucího vyhořelého paliva z reaktorů typu PWR, který bude postaven v Sizewell B. Předpokládá se, že tento sklad bude k dispozici koncem tohoto století, což, s ohledem na účinky poskytnutých slev, vysvětluje relativně malou hodnotu těchto nákladů v porovnání s náklady v jiných zemích.

| (323) | Čísla, uvedená ve zprávě Gordona MacKerron, na kterou je uveden odkaz v 38. poznámce pod čarou, nemohou být použita pro účely přezkoumání těchto předpokladů, protože zpráva neuvádí rozsah toho, jak dalece jsou do těchto čísel zahrnuty nevyhnutelné náklady. |
| --- | --- |

(323)

Čísla, uvedená ve zprávě Gordona MacKerron, na kterou je uveden odkaz v 38. poznámce pod čarou, nemohou být použita pro účely přezkoumání těchto předpokladů, protože zpráva neuvádí rozsah toho, jak dalece jsou do těchto čísel zahrnuty nevyhnutelné náklady.

| (324) | Aby mohla Komise provést přezkoumání hodnocení orgánů UK, použila veřejně dostupné informace o finském jaderném programu, což je jeden z nejprůhlednějších jaderných programů na světě. Stejně jako odpad ve Sizewell nebude ani odpad vyprodukovaný ve finských jaderných reaktorech před svým konečným uskladněním recyklován. Finská společnost pověřená likvidací finského vyhořelého paliva předpokládá náklady na tuto činnost ve výši 325 EUR/kgU (217 GBP/kgU (47)), z toho 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) jsou náklady, kterým se lze vyhnout (48). |
| --- | --- |

(324)

Aby mohla Komise provést přezkoumání hodnocení orgánů UK, použila veřejně dostupné informace o finském jaderném programu, což je jeden z nejprůhlednějších jaderných programů na světě. Stejně jako odpad ve Sizewell nebude ani odpad vyprodukovaný ve finských jaderných reaktorech před svým konečným uskladněním recyklován. Finská společnost pověřená likvidací finského vyhořelého paliva předpokládá náklady na tuto činnost ve výši 325 EUR/kgU (217 GBP/kgU (47)), z toho 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) jsou náklady, kterým se lze vyhnout (48).

| (325) | Komise poznamenává, že tato čísla jsou podobná těm, která poskytly orgány UK. Komise se domnívá, že čísla odpovídají údajům, podle kterých je platba 150 GBP/kgU dostatečná k tomu, aby pokryla náklady na likvidaci vyhořelého paliva, kterým se lze vyhnout a část nevyhnutelných nákladů na likvidaci vyhořelého paliva. |
| --- | --- |

(325)

Komise poznamenává, že tato čísla jsou podobná těm, která poskytly orgány UK. Komise se domnívá, že čísla odpovídají údajům, podle kterých je platba 150 GBP/kgU dostatečná k tomu, aby pokryla náklady na likvidaci vyhořelého paliva, kterým se lze vyhnout a část nevyhnutelných nákladů na likvidaci vyhořelého paliva.

| (326) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise vyvozuje, že plán restrukturalizace neposkytuje společnosti BE průběžnou subvenci a že doba jeho trvání je kompatibilní s pokyny, vzhledem ke zvláštnostem jaderného průmyslu a povinností UK vyplývajících ze Smlouvy o Euratomu (49). |
| --- | --- |

(326)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise vyvozuje, že plán restrukturalizace neposkytuje společnosti BE průběžnou subvenci a že doba jeho trvání je kompatibilní s pokyny, vzhledem ke zvláštnostem jaderného průmyslu a povinností UK vyplývajících ze Smlouvy o Euratomu (49).

| (327) | Komise bere na vědomí, že vláda UK předložila podrobný plán, obsahující průzkum trhu a scénáře odrážející předpoklady pro nejlepší případ, nejhorší případ a pro střední cestu, jak vyžaduje bod 33 pokynů. Dále byla poskytnuta podrobná analýza pohybu hotovosti, aktualizovaná v červenci 2004. |
| --- | --- |

(327)

Komise bere na vědomí, že vláda UK předložila podrobný plán, obsahující průzkum trhu a scénáře odrážející předpoklady pro nejlepší případ, nejhorší případ a pro střední cestu, jak vyžaduje bod 33 pokynů. Dále byla poskytnuta podrobná analýza pohybu hotovosti, aktualizovaná v červenci 2004.

| (328) | Plán podrobně popisuje vznik obtíží společnosti BE a opatření, která byla nebo budou zavedena pro vypořádání těchto problémů, jak již bylo shrnuto v odstavci II.2.c) tohoto rozhodnutí. Plán restrukturalizace předpokládá implementaci nové obchodní strategie (opatření E), která se snaží odstranit nezajištěnou pozici BE. Zajištěním více střednědobých prodejů svých výstupů za pevné ceny se BE snaží omezit nestálost peněžního toku a posílit svoji dlouhodobou životaschopnost. Společnost také omezí svoji závislost na velkoobchodních cenách elektrické energie ve Spojeném království a zároveň bude udržovat spolehlivé cesty na trh kombinováním smluvních podmínek, přístupem k flexibilní výrobě elektrické energie v Eggborough a přímým prodejem obchodní sféře se zaměřením na průmyslové a komerční zákazníky. Opatření A a B mají za cíl odstranit vysoký podíl nevyhnutelných nákladů BE jako jaderného operátora, a to formou částečného zbavení BE jejích historických závazků vyplývajících z jaderných aktivit a nákladů na vyřazení z provozu a snížením jejích nákladů na budoucí počáteční a konečné smlouvy o palivu s BNFL. Plán dále předpokládá zahájení nových jednání o třech neproplacených kupních smlouvách a o prodeji majetku BE v severní Americe, který má přispět k vyřešení problémů BE spojených s vysokými krátkodobějšími nevyhnutelnými náklady ve formě finančních výdajů. Ohledně třetí příčiny obtíží BE, významných neplánovaných výpadků, definovala BE program na zlepšení činnosti (PIP), který byl navržen tak, aby došlo ke zlepšení spolehlivosti jaderných elektráren BE. Program na zlepšení činnosti především předpokládá zvýšení investic do jmění a do zaměstnanců, aby se zvýšila kvalita údržby a použitelnost elektráren. Dále se ve scénáři uvažuje s jednou ze slabin, kdy nedojde ke zlepšení použitelnosti elektráren BE. I podle tohoto scénáře by BE stále byla schopna vytvářet peněžní prostředky. |
| --- | --- |

(328)

Plán podrobně popisuje vznik obtíží společnosti BE a opatření, která byla nebo budou zavedena pro vypořádání těchto problémů, jak již bylo shrnuto v odstavci II.2.c) tohoto rozhodnutí. Plán restrukturalizace předpokládá implementaci nové obchodní strategie (opatření E), která se snaží odstranit nezajištěnou pozici BE. Zajištěním více střednědobých prodejů svých výstupů za pevné ceny se BE snaží omezit nestálost peněžního toku a posílit svoji dlouhodobou životaschopnost. Společnost také omezí svoji závislost na velkoobchodních cenách elektrické energie ve Spojeném království a zároveň bude udržovat spolehlivé cesty na trh kombinováním smluvních podmínek, přístupem k flexibilní výrobě elektrické energie v Eggborough a přímým prodejem obchodní sféře se zaměřením na průmyslové a komerční zákazníky. Opatření A a B mají za cíl odstranit vysoký podíl nevyhnutelných nákladů BE jako jaderného operátora, a to formou částečného zbavení BE jejích historických závazků vyplývajících z jaderných aktivit a nákladů na vyřazení z provozu a snížením jejích nákladů na budoucí počáteční a konečné smlouvy o palivu s BNFL. Plán dále předpokládá zahájení nových jednání o třech neproplacených kupních smlouvách a o prodeji majetku BE v severní Americe, který má přispět k vyřešení problémů BE spojených s vysokými krátkodobějšími nevyhnutelnými náklady ve formě finančních výdajů. Ohledně třetí příčiny obtíží BE, významných neplánovaných výpadků, definovala BE program na zlepšení činnosti (PIP), který byl navržen tak, aby došlo ke zlepšení spolehlivosti jaderných elektráren BE. Program na zlepšení činnosti především předpokládá zvýšení investic do jmění a do zaměstnanců, aby se zvýšila kvalita údržby a použitelnost elektráren. Dále se ve scénáři uvažuje s jednou ze slabin, kdy nedojde ke zlepšení použitelnosti elektráren BE. I podle tohoto scénáře by BE stále byla schopna vytvářet peněžní prostředky.

| (329) | Ve finančních odhadech, které předložila vláda UK, se uvádí, že životaschopnost by mohla být obnovena během rozumného časového období, protože BE bude schopna vytvářet peněžní prostředky od roku 2004 a od roku 2005 by měla mít pozitivní roční provozní tok hotovosti. |
| --- | --- |

(329)

Ve finančních odhadech, které předložila vláda UK, se uvádí, že životaschopnost by mohla být obnovena během rozumného časového období, protože BE bude schopna vytvářet peněžní prostředky od roku 2004 a od roku 2005 by měla mít pozitivní roční provozní tok hotovosti.

| (330) | Komise na základě výše uvedených skutečností usuzuje, že plán restrukturalizace řeší problémy vedoucí k obtížím BE a že je založen na reálných předpokladech tak, jak to požadují pokyny, zejména s ohledem na vývoj cen elektrické energie a zavedení programu na zlepšení činnosti. |
| --- | --- |

(330)

Komise na základě výše uvedených skutečností usuzuje, že plán restrukturalizace řeší problémy vedoucí k obtížím BE a že je založen na reálných předpokladech tak, jak to požadují pokyny, zejména s ohledem na vývoj cen elektrické energie a zavedení programu na zlepšení činnosti.

| (331) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochyby, zda lze uvažovat, že obnovení životaschopnosti je založeno především na interních opatřeních. Komise se zejména divila tomu, že úspory, které BE díky těmto opatřením získala, byly dosaženy pouze díky ústupkům věřitelů a racionalizací aktivit BE. |
| --- | --- |

(331)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochyby, zda lze uvažovat, že obnovení životaschopnosti je založeno především na interních opatřeních. Komise se zejména divila tomu, že úspory, které BE díky těmto opatřením získala, byly dosaženy pouze díky ústupkům věřitelů a racionalizací aktivit BE.

| (332) | Společnost Drax se po zahájení řízení k této otázce vyjádřila. Společnost Drax je toho názoru, že restrukturalizace BE není skutečnou restrukturalizací, protože není založena na interních opatřeních a poskytuje společnosti BE záruku, že nikdy nebude nechána, aby padla. Dále Drax dodává, že existuje určitá nejistota o příspěvku BE na restrukturalizaci a že lepší variantou by bylo uzavření některých jaderných elektráren. Tento poslední názor sdílí také organizace Greenpeace. Spojené království s tímto názorem nesouhlasí a odpovědělo, že balíček podléhá schválení perspektiv životaschopnosti BE vládou. Vláda UK si také zakládá na tom, že pokyny vyžadují rovnováhu mezi příspěvkem státu, soukromých subjektů a vlastním příspěvkem společnosti, to však neznamená, že společnost musí být schopna sama se změnit bez zásahu státu. |
| --- | --- |

(332)

Společnost Drax se po zahájení řízení k této otázce vyjádřila. Společnost Drax je toho názoru, že restrukturalizace BE není skutečnou restrukturalizací, protože není založena na interních opatřeních a poskytuje společnosti BE záruku, že nikdy nebude nechána, aby padla. Dále Drax dodává, že existuje určitá nejistota o příspěvku BE na restrukturalizaci a že lepší variantou by bylo uzavření některých jaderných elektráren. Tento poslední názor sdílí také organizace Greenpeace. Spojené království s tímto názorem nesouhlasí a odpovědělo, že balíček podléhá schválení perspektiv životaschopnosti BE vládou. Vláda UK si také zakládá na tom, že pokyny vyžadují rovnováhu mezi příspěvkem státu, soukromých subjektů a vlastním příspěvkem společnosti, to však neznamená, že společnost musí být schopna sama se změnit bez zásahu státu.

| (333) | Komise uznává, že restrukturalizace nemůže být založena pouze na interních opatřeních, ale že také může obsahovat opatření státu a soukromých stran, jako jsou věřitelé a dodavatelé. Komise bere na vědomí, že BE již implementovala následující opatření: zbavila se svého majetku v severní Americe (opatření F) a [...]. Komise z komerčního hlediska zaznamenala skutečnost, že BE v souladu se svou novou obchodní strategií (opatření G), aby zredukovala svoji nezajištěnou pozici, zvýšila počet střednědobých fixních smluv. BE také není zbavena svých jaderných závazků, neboť bude přispívat k financování NLF. |
| --- | --- |

(333)

Komise uznává, že restrukturalizace nemůže být založena pouze na interních opatřeních, ale že také může obsahovat opatření státu a soukromých stran, jako jsou věřitelé a dodavatelé. Komise bere na vědomí, že BE již implementovala následující opatření: zbavila se svého majetku v severní Americe (opatření F) a [...]. Komise z komerčního hlediska zaznamenala skutečnost, že BE v souladu se svou novou obchodní strategií (opatření G), aby zredukovala svoji nezajištěnou pozici, zvýšila počet střednědobých fixních smluv. BE také není zbavena svých jaderných závazků, neboť bude přispívat k financování NLF.

| (334) | Jak je vysvětleno v oddíle c)v)v) níže, Komise také bere v úvahu skutečnost, že uzavření jedné nebo několika jaderných elektráren společnosti BE není vhodné řešení a že odstranění elektrárny v Eggborough by ohrozilo vyhlídky BE na obnovení životaschopnosti a nebylo by přiměřené. |
| --- | --- |

(334)

Jak je vysvětleno v oddíle c)v)v) níže, Komise také bere v úvahu skutečnost, že uzavření jedné nebo několika jaderných elektráren společnosti BE není vhodné řešení a že odstranění elektrárny v Eggborough by ohrozilo vyhlídky BE na obnovení životaschopnosti a nebylo by přiměřené.

| (335) | Vzhledem na opatření, která již byla a která budou společností BE provedena a s uvážením skutečnosti, že plán restrukturalizace řeší důvody vzniku obtíží BE, Komise vyvozuje, že požadavky bodu 32 pokynů jsou splněny. |
| --- | --- |

(335)

Vzhledem na opatření, která již byla a která budou společností BE provedena a s uvážením skutečnosti, že plán restrukturalizace řeší důvody vzniku obtíží BE, Komise vyvozuje, že požadavky bodu 32 pokynů jsou splněny.

| (336) | Některé třetí strany zpochybnily především perspektivy obnovení životaschopnosti elektrárny Dungeness B, což je nejstarší jaderná elektrárna BE. |
| --- | --- |

(336)

Některé třetí strany zpochybnily především perspektivy obnovení životaschopnosti elektrárny Dungeness B, což je nejstarší jaderná elektrárna BE.

| (337) | Společnost Powergen, třetí strana, která nejlépe zdůvodnila svoje argumenty, založila svou analýzu situace elektrárny Dungeness B na revizi struktury nákladů této elektrárny, jak je původně předložily orgány UK a jak byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(337)

Společnost Powergen, třetí strana, která nejlépe zdůvodnila svoje argumenty, založila svou analýzu situace elektrárny Dungeness B na revizi struktury nákladů této elektrárny, jak je původně předložily orgány UK a jak byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení.

| (338) | Podle společnosti Powergen je elektrárna Dungeness B vysoce neefektivní. Historické údaje uvádí, že její vytížení je malé. Powergen toto vytížení odhaduje na 46 %. S takovým vytížením by elektrárna vyrobila přibližně 4,5 TWh za rok. Podle společnosti Powergen by výroba takového množství elektrické energie stála přibližně 73,8 milionů GBP, pokud se berou v úvahu pouze náklady, kterým se lze vyhnout. Powergen usuzuje, že náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, jsou přibližně 16,4 GBP/MWh, přičemž cena elektrické energie za odběr základního výkonu na velkoobchodním trhu je 16 GBP/MWh (50). |
| --- | --- |

(338)

Podle společnosti Powergen je elektrárna Dungeness B vysoce neefektivní. Historické údaje uvádí, že její vytížení je malé. Powergen toto vytížení odhaduje na 46 %. S takovým vytížením by elektrárna vyrobila přibližně 4,5 TWh za rok. Podle společnosti Powergen by výroba takového množství elektrické energie stála přibližně 73,8 milionů GBP, pokud se berou v úvahu pouze náklady, kterým se lze vyhnout. Powergen usuzuje, že náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, jsou přibližně 16,4 GBP/MWh, přičemž cena elektrické energie za odběr základního výkonu na velkoobchodním trhu je 16 GBP/MWh (50).

| (339) | Orgány Spojeného království uvedly ve svých připomínkách k analýze společnosti Powergen svůj vlastní názor na protikladnou analýzu životaschopnosti elektrárny Dungeness B. Podle orgánů UK se v analýze společnosti Powergen objevují dva omyly. Zaprvé, hypotetické celkové náklady elektrárny podle společnosti Powergen byly příliš nízké. Údaje společnosti BE naznačují, že skutečné náklady elektrárny Dungeness B jsou vyšší, než jak očekávala společnost Powergen, zejména provozní náklady a náklady na údržbu. To vede ke zvýšení nákladů elektrárny Dungeness B na 1 MWh. |
| --- | --- |

(339)

Orgány Spojeného království uvedly ve svých připomínkách k analýze společnosti Powergen svůj vlastní názor na protikladnou analýzu životaschopnosti elektrárny Dungeness B. Podle orgánů UK se v analýze společnosti Powergen objevují dva omyly. Zaprvé, hypotetické celkové náklady elektrárny podle společnosti Powergen byly příliš nízké. Údaje společnosti BE naznačují, že skutečné náklady elektrárny Dungeness B jsou vyšší, než jak očekávala společnost Powergen, zejména provozní náklady a náklady na údržbu. To vede ke zvýšení nákladů elektrárny Dungeness B na 1 MWh.

| (340) | Naproti tomu se orgány UK domnívají, že efektivita elektrárny Dungeness B se v nedávných létech velice zvýšila. Tvrdí, že vzhledem k tomu, že historické údaje prokazují zlepšení efektivity, nelze pro budoucí období přijímat hypotézu, že výkonnost elektrárny bude stejná jak v jejích nejhorších létech, ale spíše že její výkonnost bude taková, jako v nedávném období. Tím se vytížení elektrárny zvýší na 61 %. To vede ke snížení nákladů elektrárny Dungeness B na 1 MWh. |
| --- | --- |

(340)

Naproti tomu se orgány UK domnívají, že efektivita elektrárny Dungeness B se v nedávných létech velice zvýšila. Tvrdí, že vzhledem k tomu, že historické údaje prokazují zlepšení efektivity, nelze pro budoucí období přijímat hypotézu, že výkonnost elektrárny bude stejná jak v jejích nejhorších létech, ale spíše že její výkonnost bude taková, jako v nedávném období. Tím se vytížení elektrárny zvýší na 61 %. To vede ke snížení nákladů elektrárny Dungeness B na 1 MWh.

| (341) | Orgány UK s přihlédnutím k úvahám v bodech 339 a 340 propočetly náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, přibližně na [...] GBP/MWh, přičemž velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu je [...] GBP/MWh. |
| --- | --- |

(341)

Orgány UK s přihlédnutím k úvahám v bodech 339 a 340 propočetly náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, přibližně na [...] GBP/MWh, přičemž velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu je [...] GBP/MWh.

| (342) | Komise přezkoumala náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, s uvážením rozdílných hypotéz, podle toho, které předpoklady jsou správné pro celkové náklady a pro zatížení. Dospěla k následující matici:
  Tabulka 8
  Náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, na 1 MWh, pokud velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu je 16 GBP/MWh. | Hypotéza orgánů UK ohledně výstupu | Hypotéza společnosti Powergen ohledně výstupu |
| --- | --- | --- | --- |
| Hypotéza orgánů UK ohledně nákladů | [...] | [...] |
| Hypotéza společnosti Powergen ohledně nákladů | [...] | 16,4 GBP/MWh |

(342)

Komise přezkoumala náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, s uvážením rozdílných hypotéz, podle toho, které předpoklady jsou správné pro celkové náklady a pro zatížení. Dospěla k následující matici:

Tabulka 8

Náklady elektrárny Dungeness B, kterým se lze vyhnout, na 1 MWh, pokud velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu je 16 GBP/MWh.

Hypotéza orgánů UK ohledně výstupu

Hypotéza společnosti Powergen ohledně výstupu

Hypotéza orgánů UK ohledně nákladů

[...]

[...]

Hypotéza společnosti Powergen ohledně nákladů

[...]

16,4 GBP/MWh

| (343) | Komise, s uvážením toho, že při zvýšení ceny elektrické energie dojde k rozdělení zisku mezi BE a BNFL, pokud se velkoobchodní cena při odběru základního výkonu odchýlí od částky 16 GBP/MWh, vypočítala mezní cenu elektrické energie, od které bude elektrárna Dungeness B, při různých hypotézách, pokrývat svoje náklady, kterým se lze vyhnout:
  Tabulka 9
  Velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu, od které bude elektrárna Dungeness B pokrývat svoje náklady, kterým se lze vyhnout | Hypotéza orgánů UK ohledně výstupu | Hypotéza společnosti Powergen ohledně výstupu |
| --- | --- | --- | --- |
| Hypotéza orgánů UK ohledně nákladů | [...] | [...] |
| Hypotéza společnosti Powergen ohledně nákladů | [...] | 16,8 GBP/MWh |

(343)

Komise, s uvážením toho, že při zvýšení ceny elektrické energie dojde k rozdělení zisku mezi BE a BNFL, pokud se velkoobchodní cena při odběru základního výkonu odchýlí od částky 16 GBP/MWh, vypočítala mezní cenu elektrické energie, od které bude elektrárna Dungeness B, při různých hypotézách, pokrývat svoje náklady, kterým se lze vyhnout:

Tabulka 9

Velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu, od které bude elektrárna Dungeness B pokrývat svoje náklady, kterým se lze vyhnout

Hypotéza orgánů UK ohledně výstupu

Hypotéza společnosti Powergen ohledně výstupu

Hypotéza orgánů UK ohledně nákladů

[...]

[...]

Hypotéza společnosti Powergen ohledně nákladů

[...]

16,8 GBP/MWh

| (344) | Při pohledu na Tabulka 9 se jeví, že až na nejhorší scénář je elektrárna Dungeness B schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, a nevytváří tedy ztrátu, jakmile se velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu zvýší nad částku [...] GBP/MWh. Tato mezní cena odpovídá velkoobchodním cenám elektrické energie při odběru základního výkonu, které, jak bylo ukázáno v bodech 282 až 285, jsou nyní občas vykazovány nad 20 GBP/MWh, a v každém případě se vždy předpokládalo, že se bude pohybovat v rozsahu mezi 16 a 19 GBP/MWh, a to i krátkodobě, když elektrárna Dungeness B zůstane v provozu. Komise dále bere na vědomí, že při současných cenách elektrické energie je elektrárna Dungeness B schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, a to dokonce i při nejpesimističtějším scénáři. |
| --- | --- |

(344)

Při pohledu na Tabulka 9 se jeví, že až na nejhorší scénář je elektrárna Dungeness B schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, a nevytváří tedy ztrátu, jakmile se velkoobchodní cena elektrické energie při odběru základního výkonu zvýší nad částku [...] GBP/MWh. Tato mezní cena odpovídá velkoobchodním cenám elektrické energie při odběru základního výkonu, které, jak bylo ukázáno v bodech 282 až 285, jsou nyní občas vykazovány nad 20 GBP/MWh, a v každém případě se vždy předpokládalo, že se bude pohybovat v rozsahu mezi 16 a 19 GBP/MWh, a to i krátkodobě, když elektrárna Dungeness B zůstane v provozu. Komise dále bere na vědomí, že při současných cenách elektrické energie je elektrárna Dungeness B schopna pokrýt svoje náklady, kterým se lze vyhnout, a to dokonce i při nejpesimističtějším scénáři.

| (345) | Komise tedy považuje elektrárnu Dungeness B za životaschopný majetek. |
| --- | --- |

(345)

Komise tedy považuje elektrárnu Dungeness B za životaschopný majetek.

b)   K otázce, zda je podpora omezena na potřebné minimum

| (346) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda podpora byla omezena na potřebné minimum, protože nebyla prokázána podstata státní podpory u opatření B, C a G a protože nebyla pevně stanovena přesná částka podpory v opatření A. |
| --- | --- |

(346)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda podpora byla omezena na potřebné minimum, protože nebyla prokázána podstata státní podpory u opatření B, C a G a protože nebyla pevně stanovena přesná částka podpory v opatření A.

| (347) | Komise bere na vědomí, že v oddílech VI.2.a) a VI.2.b) výše učinila ohledně opatření B, C a G závěr, že neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Balíček podpory je proto omezen pouze na opatření A. |
| --- | --- |

(347)

Komise bere na vědomí, že v oddílech VI.2.a) a VI.2.b) výše učinila ohledně opatření B, C a G závěr, že neobsahují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Balíček podpory je proto omezen pouze na opatření A.

| (348) | Opatření A obsahuje státní podporu, zaměřenou na splnění tří kategorií závazků: likvidace historického vyhořelého paliva, likvidace smluvně nepodchycených závazků a vyřazení jaderných elektráren z provozu. V okamžiku zahájení řízení se závazky spojené s každou z těchto tří kategorií a s nimi následně spojená státní podpora pouze odhadovaly, avšak nebyly omezeny. |
| --- | --- |

(348)

Opatření A obsahuje státní podporu, zaměřenou na splnění tří kategorií závazků: likvidace historického vyhořelého paliva, likvidace smluvně nepodchycených závazků a vyřazení jaderných elektráren z provozu. V okamžiku zahájení řízení se závazky spojené s každou z těchto tří kategorií a s nimi následně spojená státní podpora pouze odhadovaly, avšak nebyly omezeny.

| (349) | Závazky spojené s likvidací vyhořelého paliva představují největší podíl z celkových závazků. Spočívají v platbě společnosti BNFL za služby související s hospodařením s palivem uloženým do reaktorů společnosti BE před datem účinnosti plánu restrukturalizace. Tyto služby jsou již smluvně dohodnuty a částka, kterou BE dluží společnosti BNFL je v tomto ohledu dobře definována. |
| --- | --- |

(349)

Závazky spojené s likvidací vyhořelého paliva představují největší podíl z celkových závazků. Spočívají v platbě společnosti BNFL za služby související s hospodařením s palivem uloženým do reaktorů společnosti BE před datem účinnosti plánu restrukturalizace. Tyto služby jsou již smluvně dohodnuty a částka, kterou BE dluží společnosti BNFL je v tomto ohledu dobře definována.

| (350) | Komise se proto stále domnívá, že rozsah, v jakém mohou být tyto závazky financovány vládou UK, má být omezen. Orgány UK proto akceptovaly změnu svých původních předpokladů ohledně těchto závazků, konkrétně 2 185 000 000 GBP (51), které budou mezní hodnotou podpory související s těmito závazky. |
| --- | --- |

(350)

Komise se proto stále domnívá, že rozsah, v jakém mohou být tyto závazky financovány vládou UK, má být omezen. Orgány UK proto akceptovaly změnu svých původních předpokladů ohledně těchto závazků, konkrétně 2 185 000 000 GBP (51), které budou mezní hodnotou podpory související s těmito závazky.

| (351) | Naproti tomu závazky spojené s vyřazením jaderných elektráren z provozu a smluvně nepodchycené závazky lze přesně kvantifikovat jen obtížně. |
| --- | --- |

(351)

Naproti tomu závazky spojené s vyřazením jaderných elektráren z provozu a smluvně nepodchycené závazky lze přesně kvantifikovat jen obtížně.

| (352) | Vyřazení jaderných elektráren z provozu je velice specifická činnost. V celém světě jsou pouze malé zkušenosti s úplným dokončením prací v této oblasti (52). Odborníci uvádí, že tyto náklady mohou představovat 15 nebo více procent celkových investičních nákladů (53), nebo 50 % jaderné části investice (54). I kdyby se takové odhady prokázaly jako logické a přesné, bylo by třeba spočítat přesné původní investiční náklady vložené do jaderné elektrárny, aby bylo možno odhadnout náklady na její vyřazení z provozu, což by bylo obzvlášť obtížné pro staré elektrárny, jaké vlastní BE, u kterých je historie nákladů velice nepřesná. |
| --- | --- |

(352)

Vyřazení jaderných elektráren z provozu je velice specifická činnost. V celém světě jsou pouze malé zkušenosti s úplným dokončením prací v této oblasti (52). Odborníci uvádí, že tyto náklady mohou představovat 15 nebo více procent celkových investičních nákladů (53), nebo 50 % jaderné části investice (54). I kdyby se takové odhady prokázaly jako logické a přesné, bylo by třeba spočítat přesné původní investiční náklady vložené do jaderné elektrárny, aby bylo možno odhadnout náklady na její vyřazení z provozu, což by bylo obzvlášť obtížné pro staré elektrárny, jaké vlastní BE, u kterých je historie nákladů velice nepřesná.

| (353) | Kromě toho je většina elektráren společnosti BE je vybavena reaktory typu AGR, což jsou elektrárny nejen odlišné od jaderných elektráren v jiných zemích, ale v určitých aspektech si liší i mezi sebou navzájem. Nemůže se proto očekávat, že pro zvýšení přesnosti odhadu nákladů na vyřazení reaktorů společnosti BE z provozu lze stavět na zkušenostech z jiných zemí nebo na zkušenostech ve Spojeném království. |
| --- | --- |

(353)

Kromě toho je většina elektráren společnosti BE je vybavena reaktory typu AGR, což jsou elektrárny nejen odlišné od jaderných elektráren v jiných zemích, ale v určitých aspektech si liší i mezi sebou navzájem. Nemůže se proto očekávat, že pro zvýšení přesnosti odhadu nákladů na vyřazení reaktorů společnosti BE z provozu lze stavět na zkušenostech z jiných zemí nebo na zkušenostech ve Spojeném království.

| (354) | Podobně i smluvně nepodchycené závazky lze díky jejich podstatě stanovit jen velice obtížně. Týkají se především konečné likvidace vyhořelého paliva. Postup, jakým bude vyhořelé palivo konečným způsobem likvidováno, zůstává ve Spojeném království nejistý, jak ukázala zkušenost společnosti pro přechodné uskladnění odpadů Nirex Intermediate Level Waste. Zkušenosti z jiných zemí také ukazují, že nalezení místa pro uskladnění určitých typů odpadu může být technicky i politicky náročné. Je velice obtížné s dostatečnou přesností kvantifikovat náklady na aktivity, u kterých je k dispozici tak málo informací o tom, jak jich bude docíleno. Informace předané orgány UK také ukazují, že náklady na uskladnění odhadnuté institucemi v jiných členských státech se mohou radikálně lišit. |
| --- | --- |

(354)

Podobně i smluvně nepodchycené závazky lze díky jejich podstatě stanovit jen velice obtížně. Týkají se především konečné likvidace vyhořelého paliva. Postup, jakým bude vyhořelé palivo konečným způsobem likvidováno, zůstává ve Spojeném království nejistý, jak ukázala zkušenost společnosti pro přechodné uskladnění odpadů Nirex Intermediate Level Waste. Zkušenosti z jiných zemí také ukazují, že nalezení místa pro uskladnění určitých typů odpadu může být technicky i politicky náročné. Je velice obtížné s dostatečnou přesností kvantifikovat náklady na aktivity, u kterých je k dispozici tak málo informací o tom, jak jich bude docíleno. Informace předané orgány UK také ukazují, že náklady na uskladnění odhadnuté institucemi v jiných členských státech se mohou radikálně lišit.

| (355) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise uznává, že snaha o stanovení maximálních nákladů na vyřazení z provozu a smluvně nepodchycených závazků by byla možná jen s velkou chybou. Existovalo by velké riziko nadhodnocení jejich hodnoty. |
| --- | --- |

(355)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise uznává, že snaha o stanovení maximálních nákladů na vyřazení z provozu a smluvně nepodchycených závazků by byla možná jen s velkou chybou. Existovalo by velké riziko nadhodnocení jejich hodnoty.

| (356) | Proto v tomto případě Komise uznává, že stanovení vysoce nejisté a zřejmě nadhodnocené hodnoty jako stropu pro podporu by ve skutečnosti působilo proti požadavku na podporu omezenou na nutné minimum, protože rozsah nejistoty může, když není materializován, způsobit zaručení podpory, která je zbytečná. |
| --- | --- |

(356)

Proto v tomto případě Komise uznává, že stanovení vysoce nejisté a zřejmě nadhodnocené hodnoty jako stropu pro podporu by ve skutečnosti působilo proti požadavku na podporu omezenou na nutné minimum, protože rozsah nejistoty může, když není materializován, způsobit zaručení podpory, která je zbytečná.

| (357) | Mnohem lepší způsob zajištění splnění principu podpory omezené na minimum by spočíval ne ve snaze stanovit strop podpory, ale spíše ve vytvoření mechanismu zaměřeného na zajištění toho, aby budoucí výdaje byly omezeny na minimum. |
| --- | --- |

(357)

Mnohem lepší způsob zajištění splnění principu podpory omezené na minimum by spočíval ne ve snaze stanovit strop podpory, ale spíše ve vytvoření mechanismu zaměřeného na zajištění toho, aby budoucí výdaje byly omezeny na minimum.

| (358) | Orgány UK se proto zavázaly, že v tomto ohledu zavedou do praxe řadu mechanismů. Zejména:






  a) | budou přesně definovány kategorie závazků, u kterých náklady na jejich pokrytí může převzít stát; |
| --- | --- | --- |

(358)

Orgány UK se proto zavázaly, že v tomto ohledu zavedou do praxe řadu mechanismů. Zejména:

a)

budou přesně definovány kategorie závazků, u kterých náklady na jejich pokrytí může převzít stát;

| b) | orgány UK budou tyto náklady pečlivě monitorovat prostřednictvím Agentury pro vyřazení z jaderných zařízení z provozu (Nuclear Decommissioning Agency – NDA); Toto monitorování proběhne jak ex ante, tak i ex post; |
| --- | --- |

b)

orgány UK budou tyto náklady pečlivě monitorovat prostřednictvím Agentury pro vyřazení z jaderných zařízení z provozu (Nuclear Decommissioning Agency – NDA); Toto monitorování proběhne jak ex ante, tak i ex post;

| c) | na aktivity související s vyřazením z provozu bude nabídkové řízení vypisovat agentura NDA, která zajistí, aby náklady odpovídaly standardům na trhu; |
| --- | --- |

c)

na aktivity související s vyřazením z provozu bude nabídkové řízení vypisovat agentura NDA, která zajistí, aby náklady odpovídaly standardům na trhu;

| d) | aktivity samotné NDA budou kontrolovány Ministerstvem průmyslu a obchodu UK a Národním kontrolním úřadem; |
| --- | --- |

d)

aktivity samotné NDA budou kontrolovány Ministerstvem průmyslu a obchodu UK a Národním kontrolním úřadem;

| e) | aby se dále posílila kontrola výdajů Komisí, bude jako mezní hodnota použit původní úhrnný odhad ceny obou závazků (např. 1 629 000 000 GBP (55)). Pokud kumulované výdaje spojené s těmito dvěma závazky překročí tuto mezní hodnotu, obdrží Komise rozšířenou zprávu o platbách nákladů za tyto závazky a o krocích, které byly podniknuty pro minimalizaci těchto nákladů. Zpráva bude založena na analýze provedené nezávislými účetními experty. |
| --- | --- |

e)

aby se dále posílila kontrola výdajů Komisí, bude jako mezní hodnota použit původní úhrnný odhad ceny obou závazků (např. 1 629 000 000 GBP (55)). Pokud kumulované výdaje spojené s těmito dvěma závazky překročí tuto mezní hodnotu, obdrží Komise rozšířenou zprávu o platbách nákladů za tyto závazky a o krocích, které byly podniknuty pro minimalizaci těchto nákladů. Zpráva bude založena na analýze provedené nezávislými účetními experty.

| (359) | Je možné, že velmi omezený počet některých plateb, které BE dluží společnosti BNFL v rámci závazků souvisejících s vyhořelým palivem, budou vyšší, než se původně předpokládalo. To je zejména případ, kdy některé články vyhořelého paliva neodpovídají specifikaci a vyžadují speciální úpravu. V tomto případě samozřejmě stávající smlouvy mezi BE a BNFL umožňují navýšit běžnou cenu za likvidaci vyhořelého paliva. Pokud k tomu dojde, potom částka, kterou zaplatí stát, aby zbavil BE těchto závazků a která bude vyšší než původní předpoklady, bude vypočtena oproti mezní hodnotě 1 629 000 000 GBP, uvedené výše, aniž by se tato mezní hodnota změnila. |
| --- | --- |

(359)

Je možné, že velmi omezený počet některých plateb, které BE dluží společnosti BNFL v rámci závazků souvisejících s vyhořelým palivem, budou vyšší, než se původně předpokládalo. To je zejména případ, kdy některé články vyhořelého paliva neodpovídají specifikaci a vyžadují speciální úpravu. V tomto případě samozřejmě stávající smlouvy mezi BE a BNFL umožňují navýšit běžnou cenu za likvidaci vyhořelého paliva. Pokud k tomu dojde, potom částka, kterou zaplatí stát, aby zbavil BE těchto závazků a která bude vyšší než původní předpoklady, bude vypočtena oproti mezní hodnotě 1 629 000 000 GBP, uvedené výše, aniž by se tato mezní hodnota změnila.

| (360) | Pro účely výpočtu částek uvedených v bodech 350 a 358 se Komise domnívá, že by měla být použita běžná referenční sazba Komise. Nicméně vzhledem k délce uvažovaného období se sazba každých pět let upraví (56). |
| --- | --- |

(360)

Pro účely výpočtu částek uvedených v bodech 350 a 358 se Komise domnívá, že by měla být použita běžná referenční sazba Komise. Nicméně vzhledem k délce uvažovaného období se sazba každých pět let upraví (56).

| (361) | Je nutné poznamenat, že strop a mezní hranice uvedené v bodech 350 a 358 se týkají všech výdajů na pokrytí závazků, bez ohledu na to, zda jsou financovány NLF nebo státem. To znamená, že mechanismus stropu a mezní hodnoty automaticky bude brát na vědomí finance, které jsou ve fondu k dispozici. |
| --- | --- |

(361)

Je nutné poznamenat, že strop a mezní hranice uvedené v bodech 350 a 358 se týkají všech výdajů na pokrytí závazků, bez ohledu na to, zda jsou financovány NLF nebo státem. To znamená, že mechanismus stropu a mezní hodnoty automaticky bude brát na vědomí finance, které jsou ve fondu k dispozici.

| (362) | Balíček pro restrukturalizaci také obsahuje osvobození od platby daní s ohledem na zvýšení účetní hodnoty elektráren BE, protože část závazků, které jsou s nimi spojeny, bude hrazena vládou UK. Protože část těchto závazků se zanáší do účetnictví BE, zvýší se díky závazku vlády UK po jejich částečné a možné úlevě jejich hodnota o částku, která může dosáhnout maximální částky zaručené vládou UK. |
| --- | --- |

(362)

Balíček pro restrukturalizaci také obsahuje osvobození od platby daní s ohledem na zvýšení účetní hodnoty elektráren BE, protože část závazků, které jsou s nimi spojeny, bude hrazena vládou UK. Protože část těchto závazků se zanáší do účetnictví BE, zvýší se díky závazku vlády UK po jejich částečné a možné úlevě jejich hodnota o částku, která může dosáhnout maximální částky zaručené vládou UK.

| (363) | Podle běžných účetních a finančních pravidel v UK je toto navýšení zdanitelné. Osvobození od těchto daní zaručené vládou je proto možná konkurenční výhoda, poskytnutá společnosti BE ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Avšak případné zdanění by snížilo schopnost BE financovat samotné závazky, což by naopak zvýšilo aktuální záruky vlády UK. Proto všechny nebo část prvků státní podpory v oblasti osvobození od platby daní mohou být kompenzovány zvýšením konečného financování záruk vládou. Aktuální prvek státní podpory v oblasti osvobození od platby daní je rovný pouze té části osvobození, která není kompenzována zvýšením plateb, které musí provést vláda UK pro úhradu svých záruk za splnění jaderných závazků. |
| --- | --- |

(363)

Podle běžných účetních a finančních pravidel v UK je toto navýšení zdanitelné. Osvobození od těchto daní zaručené vládou je proto možná konkurenční výhoda, poskytnutá společnosti BE ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Avšak případné zdanění by snížilo schopnost BE financovat samotné závazky, což by naopak zvýšilo aktuální záruky vlády UK. Proto všechny nebo část prvků státní podpory v oblasti osvobození od platby daní mohou být kompenzovány zvýšením konečného financování záruk vládou. Aktuální prvek státní podpory v oblasti osvobození od platby daní je rovný pouze té části osvobození, která není kompenzována zvýšením plateb, které musí provést vláda UK pro úhradu svých záruk za splnění jaderných závazků.

| (364) | Toto zvýšení hodnoty jaderných elektráren je pouze umělé, protože závazky stále zůstanou, až do odvolání záruk vlády UK, a to v aktuálním rozsahu, a budou muset být co nejvíce pokryty NLF, do kterého BE přispívá. Dále, pokud vláda bude muset v případě deficitu financování závazků provádět platbu jinak nebo jindy, například formou grantů ad hoc, placených v okamžiku, kdy závazky aktuálně vznikly, je možné, že nebude třeba poskytovat žádné osvobození od platby daní. |
| --- | --- |

(364)

Toto zvýšení hodnoty jaderných elektráren je pouze umělé, protože závazky stále zůstanou, až do odvolání záruk vlády UK, a to v aktuálním rozsahu, a budou muset být co nejvíce pokryty NLF, do kterého BE přispívá. Dále, pokud vláda bude muset v případě deficitu financování závazků provádět platbu jinak nebo jindy, například formou grantů ad hoc, placených v okamžiku, kdy závazky aktuálně vznikly, je možné, že nebude třeba poskytovat žádné osvobození od platby daní.

| (365) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že prvky státní podpory v osvobození od platby daní nejdou nad rámec toho, co je nutné pro podporu, aby byly splněny cíle restrukturalizace. |
| --- | --- |

(365)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že prvky státní podpory v osvobození od platby daní nejdou nad rámec toho, co je nutné pro podporu, aby byly splněny cíle restrukturalizace.

| (366) | Komise bere na vědomí, že každé zvýšení zisku BE, jako v případě zvýšení cen elektrické energie, bude do značné míry použito pro financování příspěvku BE do NLF. Toto zvýšení příspěvku BE se automaticky projeví na snížení částky pro podporu. |
| --- | --- |

(366)

Komise bere na vědomí, že každé zvýšení zisku BE, jako v případě zvýšení cen elektrické energie, bude do značné míry použito pro financování příspěvku BE do NLF. Toto zvýšení příspěvku BE se automaticky projeví na snížení částky pro podporu.

| (367) | Komise se domnívá, že výše popsané mechanismy úplně zajistí, že státní podpora, obsažená v opatření A, bude omezena na nutné minimum. |
| --- | --- |

(367)

Komise se domnívá, že výše popsané mechanismy úplně zajistí, že státní podpora, obsažená v opatření A, bude omezena na nutné minimum.

c)   K zabránění nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže

| (368) | Bod 35 pokynů uvádí, že „musí být přijata opatření k co největšímu zmírnění možných nepříznivých dopadů podpory na ostatní soutěžitele“. |
| --- | --- |

(368)

Bod 35 pokynů uvádí, že „musí být přijata opatření k co největšímu zmírnění možných nepříznivých dopadů podpory na ostatní soutěžitele“.

| (369) | Kromě výjimečných případů, kdy velikost relevantního trhu na úrovni Společenství a EHP je zanedbatelná nebo kdy je zanedbatelný podíl společnosti na relevantním trhu, musí být provedena taková opatření, aby prvky podpory v rámci plánu restrukturalizace byly kompatibilní se společným trhem. Opatření musí mít formu omezení přítomnosti společnosti na trhu a musí být úměrná dopadu podpory na narušení hospodářské soutěže. Může se zvážit snížení potřeby těchto opatření, pokud by mohly způsobit evidentní narušení struktury trhu. |
| --- | --- |

(369)

Kromě výjimečných případů, kdy velikost relevantního trhu na úrovni Společenství a EHP je zanedbatelná nebo kdy je zanedbatelný podíl společnosti na relevantním trhu, musí být provedena taková opatření, aby prvky podpory v rámci plánu restrukturalizace byly kompatibilní se společným trhem. Opatření musí mít formu omezení přítomnosti společnosti na trhu a musí být úměrná dopadu podpory na narušení hospodářské soutěže. Může se zvážit snížení potřeby těchto opatření, pokud by mohly způsobit evidentní narušení struktury trhu.

| (370) | Tam, kde jsou kompenzační opatření nutná, závisí jejich forma a rozsah na kapacitě na trhu. Na trhu, kde existuje nadbytečná strukturální kapacita, musí mít kompenzační opatření formu nevratného snížení výrobní kapacity. Kompenzační opatření mohou být také požadována i tam, kde není nadbytečná strukturální kapacita, avšak mohou mít jinou formu, než nevratné snížení výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(370)

Tam, kde jsou kompenzační opatření nutná, závisí jejich forma a rozsah na kapacitě na trhu. Na trhu, kde existuje nadbytečná strukturální kapacita, musí mít kompenzační opatření formu nevratného snížení výrobní kapacity. Kompenzační opatření mohou být také požadována i tam, kde není nadbytečná strukturální kapacita, avšak mohou mít jinou formu, než nevratné snížení výrobní kapacity.

i)   Relevantní trh

| (371) | Poznámka 20 pod čarou v pokynech uvádí, že relevantní geografický trh zpravidla zahrnuje oblast EHP nebo, alternativně, některou jeho významnou část, pokud konkurenční podmínky v této části mohou být významně odlišné od jiných oblastí EHP. |
| --- | --- |

(371)

Poznámka 20 pod čarou v pokynech uvádí, že relevantní geografický trh zpravidla zahrnuje oblast EHP nebo, alternativně, některou jeho významnou část, pokud konkurenční podmínky v této části mohou být významně odlišné od jiných oblastí EHP.

| (372) | Členské státy mezi sebou obchodují s elektrickou energií již dlouhou dobu a zejména od účinnosti směrnice 96/92/ES. |
| --- | --- |

(372)

Členské státy mezi sebou obchodují s elektrickou energií již dlouhou dobu a zejména od účinnosti směrnice 96/92/ES.

| (373) | Obchod s elektrickou energií mezi členskými státy je však omezen fyzickými překážkami z důvodu výpadků propojovací kapacity. Tyto překážky jsou o to věší tam, kde geografická omezení dále omezují možnosti rozvoje nových propojení. |
| --- | --- |

(373)

Obchod s elektrickou energií mezi členskými státy je však omezen fyzickými překážkami z důvodu výpadků propojovací kapacity. Tyto překážky jsou o to věší tam, kde geografická omezení dále omezují možnosti rozvoje nových propojení.

| (374) | Komise vytvořila v rámci soustavy transevropské politiky pro sítě seznam takových slabin na vnitřním trhu s elektrickou energií. Příloha 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1229/2003/ES ze dne 26. června 2003, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1254/96/ES (57) ukazuje, že Spojené království je jedním z těch geografických regionů, které jsou na to, aby jednotný trh mohl fungovat jako jeden celek, nedostatečně napojeny na zbytek sítě. |
| --- | --- |

(374)

Komise vytvořila v rámci soustavy transevropské politiky pro sítě seznam takových slabin na vnitřním trhu s elektrickou energií. Příloha 1 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1229/2003/ES ze dne 26. června 2003, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1254/96/ES (57) ukazuje, že Spojené království je jedním z těch geografických regionů, které jsou na to, aby jednotný trh mohl fungovat jako jeden celek, nedostatečně napojeny na zbytek sítě.

| (375) | Vedle své izolovanosti od zbytku elektrické sítě Společenství je trh s elektrickou energií ve Spojeném království charakterizován velice specifickým obchodním systémem. Tento systém, známý jako Nové úmluvy o obchodu s elektrickou energií (New Electricity Trading Arrangements – „NETA“), je založen většinou na bilaterálních smlouvách mezi výrobci, dodavateli a zákazníky, což je opak vůči tradičnějším trhům sdružení firem (pool markets). Konkurenční prostředí při systému NETA jsou velmi odlišná od podmínek na trzích sdružení firem, což je podloženo skutečností, že přechod ve Spojeném království ze struktury sdružení firem na NETA v roce 2001 měl za následek velký pokles velkoobchodních cen elektrické energie. |
| --- | --- |

(375)

Vedle své izolovanosti od zbytku elektrické sítě Společenství je trh s elektrickou energií ve Spojeném království charakterizován velice specifickým obchodním systémem. Tento systém, známý jako Nové úmluvy o obchodu s elektrickou energií (New Electricity Trading Arrangements – „NETA“), je založen většinou na bilaterálních smlouvách mezi výrobci, dodavateli a zákazníky, což je opak vůči tradičnějším trhům sdružení firem (pool markets). Konkurenční prostředí při systému NETA jsou velmi odlišná od podmínek na trzích sdružení firem, což je podloženo skutečností, že přechod ve Spojeném království ze struktury sdružení firem na NETA v roce 2001 měl za následek velký pokles velkoobchodních cen elektrické energie.

| (376) | V současné době NETA pokrývá pouze Anglii a Wales. Avšak skotský trh je na NETA velice silně vázán indexací cen elektrické energie ve Skotsku na ceny v Anglii a Walesu. Kromě toho se plánuje, že NETA se velice brzy rozšíří i do Skotska. Výsledný trh ve Velké Británii zahájí činnost v roce 2005. Je třeba poznamenat, že Skotsko bude zastupovat pouze malou část tohoto trhu, neboť podíl instalované kapacity ve Skotsku je pouze něco málo nad 10 % z instalované kapacity v Anglii a Walesu. |
| --- | --- |

(376)

V současné době NETA pokrývá pouze Anglii a Wales. Avšak skotský trh je na NETA velice silně vázán indexací cen elektrické energie ve Skotsku na ceny v Anglii a Walesu. Kromě toho se plánuje, že NETA se velice brzy rozšíří i do Skotska. Výsledný trh ve Velké Británii zahájí činnost v roce 2005. Je třeba poznamenat, že Skotsko bude zastupovat pouze malou část tohoto trhu, neboť podíl instalované kapacity ve Skotsku je pouze něco málo nad 10 % z instalované kapacity v Anglii a Walesu.

| (377) | Trh s elektrickou energií severního Irska se v dohledné budoucnosti k trhu Velké Británie nepřipojí. Elektrické propojení mezi Velkou Británií a Severním Irskem je v současné době slabé (jeho jmenovitý výkon je 0,5 GW, což představuje méně než 1 % registrované instalované kapacity ve Velké Británii). Konkurenční prostředí v Severním Irsku proto zůstane velice rozdílné od konkurenčního prostředí ve Velké Británii. |
| --- | --- |

(377)

Trh s elektrickou energií severního Irska se v dohledné budoucnosti k trhu Velké Británie nepřipojí. Elektrické propojení mezi Velkou Británií a Severním Irskem je v současné době slabé (jeho jmenovitý výkon je 0,5 GW, což představuje méně než 1 % registrované instalované kapacity ve Velké Británii). Konkurenční prostředí v Severním Irsku proto zůstane velice rozdílné od konkurenčního prostředí ve Velké Británii.

| (378) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti a z toho důvodu, že BE působí pouze ve Velké Británii, se Komise domnívá, že relevantní geografický trh pro účely tohoto rozhodnutí je oblast Velké Británie (58). |
| --- | --- |

(378)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti a z toho důvodu, že BE působí pouze ve Velké Británii, se Komise domnívá, že relevantní geografický trh pro účely tohoto rozhodnutí je oblast Velké Británie (58).

| (379) | Podle údajů předložených orgány UK je celková instalovaná kapacita v 15 státech, které byly členskými státy ke dni oznámení plánu restrukturalizace, přibližně 565 GW. Celková registrovaná kapacita ve Velké Británii je přibližně 10 % z této hodnoty. Kromě toho je trh ve Spojeném království, na kterém má Velká Británie podíl přibližně 95 %, jedním z největších trhů v EHP, hned za německým a francouzským. Proto nelze uvažovat o tom, že tento trh je zanedbatelný na úrovni Společenství a EHP. |
| --- | --- |

(379)

Podle údajů předložených orgány UK je celková instalovaná kapacita v 15 státech, které byly členskými státy ke dni oznámení plánu restrukturalizace, přibližně 565 GW. Celková registrovaná kapacita ve Velké Británii je přibližně 10 % z této hodnoty. Kromě toho je trh ve Spojeném království, na kterém má Velká Británie podíl přibližně 95 %, jedním z největších trhů v EHP, hned za německým a francouzským. Proto nelze uvažovat o tom, že tento trh je zanedbatelný na úrovni Společenství a EHP.

| (380) | Kapacita společnosti BE představuje přibližně 14 % registrované kapacity v Anglii a Walesu a přibližně 24 % ve Skotsku. Proto nelze uvažovat, že BE má zanedbatelný podíl na relevantním trhu. |
| --- | --- |

(380)

Kapacita společnosti BE představuje přibližně 14 % registrované kapacity v Anglii a Walesu a přibližně 24 % ve Skotsku. Proto nelze uvažovat, že BE má zanedbatelný podíl na relevantním trhu.

| (381) | Na relevantním trhu působí kromě BE mnoho jiných hráčů: společnosti BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power a Powergen, aby byli vyjmenováni jen ti nejdůležitější. Pokud by BE zmizela, nestal by se relevantní trh ani monopolním ani přísně oligopolním. |
| --- | --- |

(381)

Na relevantním trhu působí kromě BE mnoho jiných hráčů: společnosti BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power a Powergen, aby byli vyjmenováni jen ti nejdůležitější. Pokud by BE zmizela, nestal by se relevantní trh ani monopolním ani přísně oligopolním.

| (382) | Výše uvedená zjištění souhlasí s první analýzou trhu, provedenou Komisí, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise uvádí, že žádná ze třetích stran, které předložily svoje připomínky, nezpochybnila toto zjištění. |
| --- | --- |

(382)

Výše uvedená zjištění souhlasí s první analýzou trhu, provedenou Komisí, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise uvádí, že žádná ze třetích stran, které předložily svoje připomínky, nezpochybnila toto zjištění.

ii)   Stav kapacity na trhu

| (383) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení objasnila, že hodnocení stavu kapacity na trhu s elektrickou energií musí brát v úvahu fyzická specifika elektrické energie a potenciálně enormní překážky, které může způsobit výpadek elektrické energie jak pro ekonomiku, tak pro běžný život obyvatel. Posouzení, zda existuje strukturální nadbytečná kapacita, proto musí obsahovat dostatečné rozpětí kapacity pro uspokojení špičkové poptávky při jakémkoliv rozumném scénáři. |
| --- | --- |

(383)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení objasnila, že hodnocení stavu kapacity na trhu s elektrickou energií musí brát v úvahu fyzická specifika elektrické energie a potenciálně enormní překážky, které může způsobit výpadek elektrické energie jak pro ekonomiku, tak pro běžný život obyvatel. Posouzení, zda existuje strukturální nadbytečná kapacita, proto musí obsahovat dostatečné rozpětí kapacity pro uspokojení špičkové poptávky při jakémkoliv rozumném scénáři.

| (384) | Komise uvedla, že rozpětí kapacity na relevantním trhu nebylo v porovnání s mezinárodními standardy a s minulými hodnotami nijak vysoké. Uvedla však, že při porovnání s několika jinými členskými státy nebo s hodnotami ve Spojeném království v období 1995/1996 by mohl existovat prostor pro malé snížení tohoto rozpětí kapacity. |
| --- | --- |

(384)

Komise uvedla, že rozpětí kapacity na relevantním trhu nebylo v porovnání s mezinárodními standardy a s minulými hodnotami nijak vysoké. Uvedla však, že při porovnání s několika jinými členskými státy nebo s hodnotami ve Spojeném království v období 1995/1996 by mohl existovat prostor pro malé snížení tohoto rozpětí kapacity.

| (385) | Připomínky třetích stran ohledně existence nadbytečné kapacity se zaměřovaly na vývoj cen a na hodnocení stávajícího rozpětí kapacity ve Velké Británii. |
| --- | --- |

(385)

Připomínky třetích stran ohledně existence nadbytečné kapacity se zaměřovaly na vývoj cen a na hodnocení stávajícího rozpětí kapacity ve Velké Británii.

| (386) | Některé třetí strany uvedly, že existovala vazba mezi vývojem cen elektrické energie a existencí nadbytečné strukturální kapacity na trhu. Domnívají se, že na takovém konkurenčním trhu, jako je NETA, působí ceny jako signál potřeby nové kapacity. Pokud by v budoucnu byla potřebná v některém specifickém období nová kapacita, potom by předpokládaný schodek kapacity pro toto období vyvolal zvýšení odpovídajících předem stanovených cen. Ceny by dosáhly takové úrovně, která by umožnila ozdravení nákladů na stavbu nových elektráren, což by bylo impulsem pro nový vstup na trh. |
| --- | --- |

(386)

Některé třetí strany uvedly, že existovala vazba mezi vývojem cen elektrické energie a existencí nadbytečné strukturální kapacity na trhu. Domnívají se, že na takovém konkurenčním trhu, jako je NETA, působí ceny jako signál potřeby nové kapacity. Pokud by v budoucnu byla potřebná v některém specifickém období nová kapacita, potom by předpokládaný schodek kapacity pro toto období vyvolal zvýšení odpovídajících předem stanovených cen. Ceny by dosáhly takové úrovně, která by umožnila ozdravení nákladů na stavbu nových elektráren, což by bylo impulsem pro nový vstup na trh.

| (387) | V současné době, podle těchto třetích stran, ceny, ačkoliv se v nedávné minulosti zvýšily, ještě nedosáhly dostatečné úrovně pro impuls k novému vstupu na trh. To názorně ukazuje, že na trhu je nadbytečná kapacita. |
| --- | --- |

(387)

V současné době, podle těchto třetích stran, ceny, ačkoliv se v nedávné minulosti zvýšily, ještě nedosáhly dostatečné úrovně pro impuls k novému vstupu na trh. To názorně ukazuje, že na trhu je nadbytečná kapacita.

| (388) | Komise uznává, že existuje vazba mezi cenami na trhu a stavem kapacity na tomto trhu. Domnívá se však, že trhy s elektrickou energií, jako je NETA, jsou příliš komplexní na to, aby bylo možno učinit definitivní závěr o existenci nadbytečné strukturální kapacity na trhu jen na základě posouzení ceny. |
| --- | --- |

(388)

Komise uznává, že existuje vazba mezi cenami na trhu a stavem kapacity na tomto trhu. Domnívá se však, že trhy s elektrickou energií, jako je NETA, jsou příliš komplexní na to, aby bylo možno učinit definitivní závěr o existenci nadbytečné strukturální kapacity na trhu jen na základě posouzení ceny.

| (389) | Zaprvé, na rozdíl od trhů strukturovaných kolem sdružení firem, neexistuje v NETA taková věc jako je zúčtovací cena. NETA je založena na bilaterálních smlouvách, které mohou mít velice rozdílnou formu a které většinou neposkytují příliš transparentní mechanismy oznamování cen. Systémy jako je UKPX jsou více transparentní, avšak nezastupují dostatečné rozdělení trhu, aby na jejich základě bylo možno učinit podstatné závěry. Kromě toho jsou zaměřeny na krátkodobé obchodování, a proto mají jen omezené využití pro získání informací o budoucích trendech. Proto je nutno řídit se indexy cen, které oznamují nezávislé zdroje, jako jsou Heren nebo Argus. Tyto samotné indexy cen mají svá omezení, protože zastupují pouze velkoobchodní trh, což jsou asi dvě třetiny celkové prodávané elektrické energie, a nejsou proto schopné zachytit běžné výpadky předpokládané výroby elektrické energie. |
| --- | --- |

(389)

Zaprvé, na rozdíl od trhů strukturovaných kolem sdružení firem, neexistuje v NETA taková věc jako je zúčtovací cena. NETA je založena na bilaterálních smlouvách, které mohou mít velice rozdílnou formu a které většinou neposkytují příliš transparentní mechanismy oznamování cen. Systémy jako je UKPX jsou více transparentní, avšak nezastupují dostatečné rozdělení trhu, aby na jejich základě bylo možno učinit podstatné závěry. Kromě toho jsou zaměřeny na krátkodobé obchodování, a proto mají jen omezené využití pro získání informací o budoucích trendech. Proto je nutno řídit se indexy cen, které oznamují nezávislé zdroje, jako jsou Heren nebo Argus. Tyto samotné indexy cen mají svá omezení, protože zastupují pouze velkoobchodní trh, což jsou asi dvě třetiny celkové prodávané elektrické energie, a nejsou proto schopné zachytit běžné výpadky předpokládané výroby elektrické energie.

| (390) | Zadruhé, argumenty v bodu 389 jsou založeny na předpokladu, že předem stanovené ceny věrně zachycují budoucí situaci na trhu. Komise se domnívá, že tomu tak zřejmě nebude. Tyto ceny ve skutečnosti odráží komplexnější situaci, založenou spíše na tom, jak kupující i prodávající posuzují svoji budoucí situaci. To znamená, že ceny závisí na očekáváních situace na budoucím trhu, která se mohou velice lišit od reality, protože jak poptávka, tak i nabídka závisí na mnoha změnách na trhu. Jinými slovy, předem dohodnuté ceny ve skutečnosti nepředstavují rovnováhu mezi poptávkou a nabídkou v budoucnosti, ale spíše to, co si současní hráči myslí o tom, jaká rovnováha v budoucnu bude. Kromě změn ceny paliva je toto další důvod, proč předem dohodnuté ceny mohou v závislosti na čase hodně kolísat, dokonce i pro pevné období v budoucnosti. |
| --- | --- |

(390)

Zadruhé, argumenty v bodu 389 jsou založeny na předpokladu, že předem stanovené ceny věrně zachycují budoucí situaci na trhu. Komise se domnívá, že tomu tak zřejmě nebude. Tyto ceny ve skutečnosti odráží komplexnější situaci, založenou spíše na tom, jak kupující i prodávající posuzují svoji budoucí situaci. To znamená, že ceny závisí na očekáváních situace na budoucím trhu, která se mohou velice lišit od reality, protože jak poptávka, tak i nabídka závisí na mnoha změnách na trhu. Jinými slovy, předem dohodnuté ceny ve skutečnosti nepředstavují rovnováhu mezi poptávkou a nabídkou v budoucnosti, ale spíše to, co si současní hráči myslí o tom, jaká rovnováha v budoucnu bude. Kromě změn ceny paliva je toto další důvod, proč předem dohodnuté ceny mohou v závislosti na čase hodně kolísat, dokonce i pro pevné období v budoucnosti.

| (391) | Zatřetí, i kdyby se akceptovalo, že oznámené ceny jsou zcela relevantní a že pravdivě odráží nabídku a poptávku, existuje logická mezera mezi závěrem, že ceny neumožňují plnou úhradu nákladů nových účastníku na trhu a mezi závěrem, že na trhu existuje nadbytečná kapacita, nebo dokonce že na trhu existuje strukturální nadbytečná kapacita. |
| --- | --- |

(391)

Zatřetí, i kdyby se akceptovalo, že oznámené ceny jsou zcela relevantní a že pravdivě odráží nabídku a poptávku, existuje logická mezera mezi závěrem, že ceny neumožňují plnou úhradu nákladů nových účastníku na trhu a mezi závěrem, že na trhu existuje nadbytečná kapacita, nebo dokonce že na trhu existuje strukturální nadbytečná kapacita.

| (392) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že posuzování samotné ceny není dostatečně spolehlivý indikátor pro rozhodnutí, zda trh s elektrickou energií, jako je NETA, se nachází v situaci strukturální nadbytečné kapacity. |
| --- | --- |

(392)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že posuzování samotné ceny není dostatečně spolehlivý indikátor pro rozhodnutí, zda trh s elektrickou energií, jako je NETA, se nachází v situaci strukturální nadbytečné kapacity.

| (393) | Komise však poznamenává, že od okamžiku, kdy se BE dostala do potíží, velice vzrostly zimní předem dohodnuté ceny. Různé agentury oznamující ceny uvedly pro několik následujících let hodnoty přibližně 20 GBP/MWh pro zimní ceny základního výkonu, bylo dokonce dosaženo částek až 27 GBP/MWh (59). Zdá se, že rostoucí trend bude pokračovat a zůstane zachován. Odhady nákladů při novém vstupu na trh se pohybují mezi 20 GBP/MWh a 25 GBP/MWh (60). |
| --- | --- |

(393)

Komise však poznamenává, že od okamžiku, kdy se BE dostala do potíží, velice vzrostly zimní předem dohodnuté ceny. Různé agentury oznamující ceny uvedly pro několik následujících let hodnoty přibližně 20 GBP/MWh pro zimní ceny základního výkonu, bylo dokonce dosaženo částek až 27 GBP/MWh (59). Zdá se, že rostoucí trend bude pokračovat a zůstane zachován. Odhady nákladů při novém vstupu na trh se pohybují mezi 20 GBP/MWh a 25 GBP/MWh (60).

| (394) | Komise věří, že je snadnější vyhodnotit existenci nadbytečné kapacity analýzou aktuálních fyzických údajů o instalované kapacitě a o špičkové poptávce. Rozpětí, o které instalovaná kapacita převyšuje špičkovou poptávku během studené vlny (61), je systémové rozpětí kapacity. V tomto kontextu odhadnout, zda je na trhu strukturální nadbytečná kapacita, znamená odhadnout, zda je současné a předpokládané rozpětí kapacity adekvátní. |
| --- | --- |

(394)

Komise věří, že je snadnější vyhodnotit existenci nadbytečné kapacity analýzou aktuálních fyzických údajů o instalované kapacitě a o špičkové poptávce. Rozpětí, o které instalovaná kapacita převyšuje špičkovou poptávku během studené vlny (61), je systémové rozpětí kapacity. V tomto kontextu odhadnout, zda je na trhu strukturální nadbytečná kapacita, znamená odhadnout, zda je současné a předpokládané rozpětí kapacity adekvátní.

| (395) | Je zřejmé, že stanovení definitivní kvantitativní normy pro adekvátní rozpětí kapacity je velice obtížný úkol. Taková norma by závisela na řadě parametrů, které se mezi jednotlivými sítěmi liší. Také by to velice záviselo na úrovni dosažené jistoty dodávky, která by zase závisela na méně objektivních drobnostech, jako je psychologický dopad daného období bez zásobování specifického regionu elektrickou energií. |
| --- | --- |

(395)

Je zřejmé, že stanovení definitivní kvantitativní normy pro adekvátní rozpětí kapacity je velice obtížný úkol. Taková norma by závisela na řadě parametrů, které se mezi jednotlivými sítěmi liší. Také by to velice záviselo na úrovni dosažené jistoty dodávky, která by zase závisela na méně objektivních drobnostech, jako je psychologický dopad daného období bez zásobování specifického regionu elektrickou energií.

| (396) | Ale i kdyby všechny fyzické a psychologické parametry byly pod kontrolou, záviselo by potřebné rozpětí kapacity určitým způsobem také na struktuře trhu. Někteří odborníci se domnívají, že více liberalizované trhy potřebují menší rozpětí kapacity než přísně regulované centralizované trhy, i když většinou souhlasí s tím, že kvantifikovat tento účinek v současnosti není možné z důvodu nedostatku historických údajů. |
| --- | --- |

(396)

Ale i kdyby všechny fyzické a psychologické parametry byly pod kontrolou, záviselo by potřebné rozpětí kapacity určitým způsobem také na struktuře trhu. Někteří odborníci se domnívají, že více liberalizované trhy potřebují menší rozpětí kapacity než přísně regulované centralizované trhy, i když většinou souhlasí s tím, že kvantifikovat tento účinek v současnosti není možné z důvodu nedostatku historických údajů.

| (397) | Připomínky třetích stran se také liší z hlediska názorů na rozpětí kapacity, které by mělo být adekvátní pro Velkou Británii. Většina připomínek, které se týkají tohoto problému, cituje údaje operátora přenosové sítě v Anglii a Walesu (NGTransco) z dokumentu „Výkazy za posledních sedm let“. V těchto výkazech NGTransco uvádí, že se domnívá, že rozpětí kapacity ve výši 20 % by mělo být vztažné měřítko pro účely plánování. Naznačuje, že menší rozpětí kapacity by mohlo být možné pro správu systému v reálném čase a pro takový případ zmírňuje možnou hodnotu 10 %. |
| --- | --- |

(397)

Připomínky třetích stran se také liší z hlediska názorů na rozpětí kapacity, které by mělo být adekvátní pro Velkou Británii. Většina připomínek, které se týkají tohoto problému, cituje údaje operátora přenosové sítě v Anglii a Walesu (NGTransco) z dokumentu „Výkazy za posledních sedm let“. V těchto výkazech NGTransco uvádí, že se domnívá, že rozpětí kapacity ve výši 20 % by mělo být vztažné měřítko pro účely plánování. Naznačuje, že menší rozpětí kapacity by mohlo být možné pro správu systému v reálném čase a pro takový případ zmírňuje možnou hodnotu 10 %.

| (398) | Společnost Drax a organizace Greenpeace navrhly, aby se tento údaj 10 % použil jako správná referenční hodnota pro adekvátní rozpětí kapacity při hodnocení existence strukturální nadměrné kapacity. Ostatní organizace, včetně institucí pověřené organizací Greenpeace k poskytnutí zpráv pro tento případ (62), dávaly přednost tomu, aby se zůstalo u hodnoty 20 %. |
| --- | --- |

(398)

Společnost Drax a organizace Greenpeace navrhly, aby se tento údaj 10 % použil jako správná referenční hodnota pro adekvátní rozpětí kapacity při hodnocení existence strukturální nadměrné kapacity. Ostatní organizace, včetně institucí pověřené organizací Greenpeace k poskytnutí zpráv pro tento případ (62), dávaly přednost tomu, aby se zůstalo u hodnoty 20 %.

| (399) | Společnost NGTransco následujícím konstatováním ve svých vlastních poznámkách objasnila, který z těchto dvou jejích údajů se má použít pro účely vyhodnocení existence strukturální nadbytečné kapacity: „V našem postavení systémového operátora pro Anglii a Wales bychom se domnívali, že každé rozpětí elektrárny nižší než 20 % nemůže představovat nadbytečnou kapacitu na trhu Anglie a Walesu“. |
| --- | --- |

(399)

Společnost NGTransco následujícím konstatováním ve svých vlastních poznámkách objasnila, který z těchto dvou jejích údajů se má použít pro účely vyhodnocení existence strukturální nadbytečné kapacity: „V našem postavení systémového operátora pro Anglii a Wales bychom se domnívali, že každé rozpětí elektrárny nižší než 20 % nemůže představovat nadbytečnou kapacitu na trhu Anglie a Walesu“.

| (400) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že hodnota 20 % je vhodné měřítko pro hodnocení stavu kapacity na trhu Anglie a Walesu. Skotský trh i přes to, že se brzy připojí k anglickému a waleskému, je fyzicky stále hodně izolovaný. Propojení mezi těmito dvěma regiony o výkonu 2 200 MW je příliš malé na to, aby umožnilo naprosto flexibilní dodávku do příslušného regionu v případě nedostatku nebo přebytku výkonu. Ve skutečnosti je toto propojení používáno především pro export energie ze Skotska do Anglie a Walesu. Protože existuje toto značné omezení, domnívá se Komise, že měřítko 20 % by se mělo při posuzování údajů pro celou Velkou Británii zvýšit. |
| --- | --- |

(400)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že hodnota 20 % je vhodné měřítko pro hodnocení stavu kapacity na trhu Anglie a Walesu. Skotský trh i přes to, že se brzy připojí k anglickému a waleskému, je fyzicky stále hodně izolovaný. Propojení mezi těmito dvěma regiony o výkonu 2 200 MW je příliš malé na to, aby umožnilo naprosto flexibilní dodávku do příslušného regionu v případě nedostatku nebo přebytku výkonu. Ve skutečnosti je toto propojení používáno především pro export energie ze Skotska do Anglie a Walesu. Protože existuje toto značné omezení, domnívá se Komise, že měřítko 20 % by se mělo při posuzování údajů pro celou Velkou Británii zvýšit.

| (401) | Trh Anglie a Walesu je daleko největší geografický segment trhu Velké Británie. Je to také segment, pro který je stanoveno nejvíce ekonomických údajů, protože ceny ve Skotsku jsou stanoveny v souladu s údaji pro Anglii a Wales. Také převážná většina připomínek třetích stran se zaměřila na segment Anglie a Walesu. Proto Komise zahájila analýzu trhu analýzou tohoto segmentu. |
| --- | --- |

(401)

Trh Anglie a Walesu je daleko největší geografický segment trhu Velké Británie. Je to také segment, pro který je stanoveno nejvíce ekonomických údajů, protože ceny ve Skotsku jsou stanoveny v souladu s údaji pro Anglii a Wales. Také převážná většina připomínek třetích stran se zaměřila na segment Anglie a Walesu. Proto Komise zahájila analýzu trhu analýzou tohoto segmentu.

| (402) | Historické zkušenosti ukazují, že propojení mezi dvěma segmenty bylo využíváno téměř pouze pro export energie ze Skotska do Anglie a Walesu. Společnost NGTransco považuje kapacitu tohoto propojení za zdroj elektrického výkonu pro Anglii a Wales. Naopak společnost Scottish Power, což je skotský operátor zodpovědný za část Skotska, která má společnou hranici s Anglií, se domnívá, že kapacita propojení má být použita pro export. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a aby byla zajištěna návaznost na zkušenosti z minulosti i na hypotézy předložené místními operátory bude Komise ve zbývající části tohoto rozhodnutí uvažovat, že propojovací kapacita mezi Anglií a Walesem na jedné straně a Skotskem na druhé straně je připisována Anglii a Walesu. |
| --- | --- |

(402)

Historické zkušenosti ukazují, že propojení mezi dvěma segmenty bylo využíváno téměř pouze pro export energie ze Skotska do Anglie a Walesu. Společnost NGTransco považuje kapacitu tohoto propojení za zdroj elektrického výkonu pro Anglii a Wales. Naopak společnost Scottish Power, což je skotský operátor zodpovědný za část Skotska, která má společnou hranici s Anglií, se domnívá, že kapacita propojení má být použita pro export. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a aby byla zajištěna návaznost na zkušenosti z minulosti i na hypotézy předložené místními operátory bude Komise ve zbývající části tohoto rozhodnutí uvažovat, že propojovací kapacita mezi Anglií a Walesem na jedné straně a Skotskem na druhé straně je připisována Anglii a Walesu.

| (403) | Pro celou oblast Anglie a Walesu existuje pouze jeden operátor energetické sítě: společnost NGTransco. Komise založila svoji analýzu stavu kapacity na tomto trhu na prognóze společnosti NGTransco, kterou společnost pravidelně zveřejňuje ve svých „Výkazech na sedm let“. |
| --- | --- |

(403)

Pro celou oblast Anglie a Walesu existuje pouze jeden operátor energetické sítě: společnost NGTransco. Komise založila svoji analýzu stavu kapacity na tomto trhu na prognóze společnosti NGTransco, kterou společnost pravidelně zveřejňuje ve svých „Výkazech na sedm let“.

| (404) | NGTransco provedla po zahájení řízení revizi svých prognóz rozpětí kapacity na trhu Anglie a Walesu. Tato nová prognóza byla Komisi odeslána společně s vyjádřením společnosti NGTransco. Ještě novější verzi stejné prognózy zveřejnila NGTransco ve svých „Výkazech na sedm let“ pro rok 2004 (63). |
| --- | --- |

(404)

NGTransco provedla po zahájení řízení revizi svých prognóz rozpětí kapacity na trhu Anglie a Walesu. Tato nová prognóza byla Komisi odeslána společně s vyjádřením společnosti NGTransco. Ještě novější verzi stejné prognózy zveřejnila NGTransco ve svých „Výkazech na sedm let“ pro rok 2004 (63).

| (405) | Komise pro svou analýzu použila tuto nejnovější verzi. Novější verze je založena na stejné základní hypotéze, zejména pokud jde o vstupní údaje, jaká byla použita pro prognózu, která byla považována společností NGTransco za relevantní ve vyjádření odeslaném Komisi. Obsahuje pouze aktuálnější informace o vývoji trhu. |
| --- | --- |

(405)

Komise pro svou analýzu použila tuto nejnovější verzi. Novější verze je založena na stejné základní hypotéze, zejména pokud jde o vstupní údaje, jaká byla použita pro prognózu, která byla považována společností NGTransco za relevantní ve vyjádření odeslaném Komisi. Obsahuje pouze aktuálnější informace o vývoji trhu.

| (406) | Tato prognóza uvažuje tři scénáře. Nejoptimističtější scénář („prostředí SYS“) předpokládá, že možnosti výroby elektrické energie budou odpovídat podepsaným smlouvám. Nejpesimističtější scénář („prostředí stávající nebo ve výstavbě“) předpokládá, že nebudou k dispozici žádné jiné elektrárny než stávající nebo ty, které jsou v současné době ve výstavbě. Scénář střední cesty („prostředí shody“) předpokládá, že dostupné elektrárny budou ty, které jsou nyní v provozu, ty, které jsou již ve výstavbě a ty, pro které již bylo dosaženo shody v rámci zákona o elektrické energii (Electricity Act) a energetického zákona (Energy Act). |
| --- | --- |

(406)

Tato prognóza uvažuje tři scénáře. Nejoptimističtější scénář („prostředí SYS“) předpokládá, že možnosti výroby elektrické energie budou odpovídat podepsaným smlouvám. Nejpesimističtější scénář („prostředí stávající nebo ve výstavbě“) předpokládá, že nebudou k dispozici žádné jiné elektrárny než stávající nebo ty, které jsou v současné době ve výstavbě. Scénář střední cesty („prostředí shody“) předpokládá, že dostupné elektrárny budou ty, které jsou nyní v provozu, ty, které jsou již ve výstavbě a ty, pro které již bylo dosaženo shody v rámci zákona o elektrické energii (Electricity Act) a energetického zákona (Energy Act).

| (407) | Prognózy podle těchto tří scénářů shrnuje následující tabulka.
  Tabulka 10
  Scénáře rozpětí kapacity pro Anglii a Wales podle společnosti NGTransco zpracované v roce 2004












  Scénář | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prostředí SYS | 22 | 21 | 23,1 | 26,8 | 24,5 | 25,6 | 22,5 |
| Prostředí shody | 22 | 21,1 | 22,8 | 24,3 | 21,6 | 22,5 | 19,1 |
| Prostředí stávající a ve výstavbě | 22 | 21,1 | 18,7 | 17,1 | 14,5 | 12,8 | 9,5 |
| Poznámka: Rozpětí kapacity je vyšší než zimní špičková poptávka (ACS). Předpokládá se, že propojení s Francií a Skotskem budou plně využito pro import. |

(407)

Prognózy podle těchto tří scénářů shrnuje následující tabulka.

Tabulka 10

Scénáře rozpětí kapacity pro Anglii a Wales podle společnosti NGTransco zpracované v roce 2004

Scénář

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Prostředí SYS

22

21

23,1

26,8

24,5

25,6

22,5

Prostředí shody

22

21,1

22,8

24,3

21,6

22,5

19,1

Prostředí stávající a ve výstavbě

22

21,1

18,7

17,1

14,5

12,8

9,5

Poznámka: Rozpětí kapacity je vyšší než zimní špičková poptávka (ACS). Předpokládá se, že propojení s Francií a Skotskem budou plně využito pro import.

| (408) | Uvedené tři scénáře se nejvíce liší v pozdějších létech, což není překvapující s uvážením skutečnosti, že jejich základní hypotézy činí rozdíly především v budoucnosti. Tato léta však nejsou relevantní pro posouzení existence nadbytečné strukturální kapacity na trhu v současnosti. |
| --- | --- |

(408)

Uvedené tři scénáře se nejvíce liší v pozdějších létech, což není překvapující s uvážením skutečnosti, že jejich základní hypotézy činí rozdíly především v budoucnosti. Tato léta však nejsou relevantní pro posouzení existence nadbytečné strukturální kapacity na trhu v současnosti.

| (409) | Scénáře předpokládají rozpětí kapacity pro příští tři roky mezi 18,7 % a 23,1 %, s průměrnou hodnotou přibližně 21,5 %. Tato hodnota je mírně nad měřítkem 20 %. Avšak rozdíl mez 21,5 % a 20 % špičkové poptávky i je 1,5 % z 57 000 MW (64), což je 855 MW. Tato hodnota je menší než kapacita kterékoliv jaderné elektrárny společnosti British Energy. Kromě toho, protože se jedná o výsledek statistického průměru, se Komise domnívá, že tato hodnota nemůže být považována za statisticky dostatečně významnou k tomu, aby představovala nadbytečnou strukturální kapacitu. |
| --- | --- |

(409)

Scénáře předpokládají rozpětí kapacity pro příští tři roky mezi 18,7 % a 23,1 %, s průměrnou hodnotou přibližně 21,5 %. Tato hodnota je mírně nad měřítkem 20 %. Avšak rozdíl mez 21,5 % a 20 % špičkové poptávky i je 1,5 % z 57 000 MW (64), což je 855 MW. Tato hodnota je menší než kapacita kterékoliv jaderné elektrárny společnosti British Energy. Kromě toho, protože se jedná o výsledek statistického průměru, se Komise domnívá, že tato hodnota nemůže být považována za statisticky dostatečně významnou k tomu, aby představovala nadbytečnou strukturální kapacitu.

| (410) | V další létech se rozdíl mezi třemi scénáři zvýší, což ještě více znesnadňuje odvození smysluplných závěrů. Komise však bere na vědomí, že během těchto roků se průměrná hodnota tří scénářů pohybuje mezi 17,0 % a 22,7 %, z toho dva roky je přibližně 20,2 %. Zdá se, že to ukazuje na skutečnost, že existuje celková tendence, aby rozmezí kapacity zůstalo přibližně na hodnotě 20 %, a to včetně určité tolerance chyby. |
| --- | --- |

(410)

V další létech se rozdíl mezi třemi scénáři zvýší, což ještě více znesnadňuje odvození smysluplných závěrů. Komise však bere na vědomí, že během těchto roků se průměrná hodnota tří scénářů pohybuje mezi 17,0 % a 22,7 %, z toho dva roky je přibližně 20,2 %. Zdá se, že to ukazuje na skutečnost, že existuje celková tendence, aby rozmezí kapacity zůstalo přibližně na hodnotě 20 %, a to včetně určité tolerance chyby.

| (411) | Komise z výše uvedených skutečností odvozuje, že na trhu elektrické energie v Anglii a Walesu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita. |
| --- | --- |

(411)

Komise z výše uvedených skutečností odvozuje, že na trhu elektrické energie v Anglii a Walesu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita.

| (412) | Oproti Anglii a Walesu působí ve Skotsku dva operátoři energetické sítě: společnost Scottish and Southern Electricity a společnost Scottish Power. Tito dva operátoři zveřejňují prognózy pro svůj vlastní region. Jejich prognózy jsou však ohledně možných budoucích scénářů méně podrobné, než je prognóza společnosti NGTransco. Z těchto důvodů zaměřila Komise analýzu Skotska na současnou situaci, u které je menší nutnost předpokládat různé scénáře. |
| --- | --- |

(412)

Oproti Anglii a Walesu působí ve Skotsku dva operátoři energetické sítě: společnost Scottish and Southern Electricity a společnost Scottish Power. Tito dva operátoři zveřejňují prognózy pro svůj vlastní region. Jejich prognózy jsou však ohledně možných budoucích scénářů méně podrobné, než je prognóza společnosti NGTransco. Z těchto důvodů zaměřila Komise analýzu Skotska na současnou situaci, u které je menší nutnost předpokládat různé scénáře.

| (413) | Protože žádný ze dvou skotských operátorů nepředložil Komisi svoje připomínky k řízení, je analýza založena na dokumentech dostupných veřejnosti. V případě společnosti Scottish and Southern Electricity použila Komise údaje uvedené v jejím „Výkazu na sedm let“ z roku 2003 (65). V případě společnosti Scottish Power použila Komise údaje uvedené v jejím „Výkazu na sedm let“ z dubna roku 2003 (66). |
| --- | --- |

(413)

Protože žádný ze dvou skotských operátorů nepředložil Komisi svoje připomínky k řízení, je analýza založena na dokumentech dostupných veřejnosti. V případě společnosti Scottish and Southern Electricity použila Komise údaje uvedené v jejím „Výkazu na sedm let“ z roku 2003 (65). V případě společnosti Scottish Power použila Komise údaje uvedené v jejím „Výkazu na sedm let“ z dubna roku 2003 (66).

| (414) | Následující tabulka shrnuje předpokládanou špičkovou poptávku a instalovanou kapacitu v různých geografických regionech pro období roků 2004/2005.
  Tabulka 11
  Kapacita Velké Británie a předpokládaná poptávka pro období roků 2004/2005. Všechny údaje jsou v MW.






  Kapacita společnosti Scottish Power | 7 127 |
| --- | --- | --- |
| Kapacita společnosti Scottish and Southern Electricity | 2 844 |
| Kapacita společnosti NGTransco, kromě propojení | 63 998 |
| Propojovací kapacita Irsko/Skotsko | 500 |
| Propojovací kapacita Francie/Anglie | 2 000 |
| Kapacita dostupná ve Velké Británii | 76 469 |
| Maximální poptávka v zóně společnosti Scottish Power | 4 269 |
| Maximální poptávka v zóně společnosti Scottish and Southern Electricity | 1 684 |
| Špičková zimní poptávka (ACS) v zóně společnosti NGTransco | 55 900 |
| Celková špičková poptávka (67) | 61 853 |

(414)

Následující tabulka shrnuje předpokládanou špičkovou poptávku a instalovanou kapacitu v různých geografických regionech pro období roků 2004/2005.

Tabulka 11

Kapacita Velké Británie a předpokládaná poptávka pro období roků 2004/2005. Všechny údaje jsou v MW.

Kapacita společnosti Scottish Power

7 127

Kapacita společnosti Scottish and Southern Electricity

2 844

Kapacita společnosti NGTransco, kromě propojení

63 998

Propojovací kapacita Irsko/Skotsko

500

Propojovací kapacita Francie/Anglie

2 000

Kapacita dostupná ve Velké Británii

76 469

Maximální poptávka v zóně společnosti Scottish Power

4 269

Maximální poptávka v zóně společnosti Scottish and Southern Electricity

1 684

Špičková zimní poptávka (ACS) v zóně společnosti NGTransco

55 900

Celková špičková poptávka (67)

61 853

| (415) | Rozpětí kapacity pro Velkou Británii je proto přibližně 23,6 % (68). Tento údaj je vyšší, než měřítko 20 % uvedené v bodu 400, ale jak bylo poznamenáno, měřítko 20 %, které se týká flexibilní sítě, jaká je v Anglii a Walesu, je třeba zvýšit, aby se zmírnila omezení u sítí s překážkami. Kromě toho jsou tato čísla vypočtena na základě hypotézy, že propojení v severním Irsku i ve Francii jsou plně k dispozici pro import, což není vždy zaručeno. Pokud by tato propojení měla být využita pro export v okamžiku zimní špičkové poptávky (ACS), měla by být jejich kapacita stanovena z dostupné kapacity a ve stejném okamžiku připočtena k požadavku na dodávku výkonu, což by rozpětí kapacity snížilo na 15,5 %. |
| --- | --- |

(415)

Rozpětí kapacity pro Velkou Británii je proto přibližně 23,6 % (68). Tento údaj je vyšší, než měřítko 20 % uvedené v bodu 400, ale jak bylo poznamenáno, měřítko 20 %, které se týká flexibilní sítě, jaká je v Anglii a Walesu, je třeba zvýšit, aby se zmírnila omezení u sítí s překážkami. Kromě toho jsou tato čísla vypočtena na základě hypotézy, že propojení v severním Irsku i ve Francii jsou plně k dispozici pro import, což není vždy zaručeno. Pokud by tato propojení měla být využita pro export v okamžiku zimní špičkové poptávky (ACS), měla by být jejich kapacita stanovena z dostupné kapacity a ve stejném okamžiku připočtena k požadavku na dodávku výkonu, což by rozpětí kapacity snížilo na 15,5 %.

| (416) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že na trhu Velké Británie neexistuje statisticky významná nadbytečná strukturální kapacita. |
| --- | --- |

(416)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že na trhu Velké Británie neexistuje statisticky významná nadbytečná strukturální kapacita.

| (417) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise usuzuje, že na relevantním trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita. |
| --- | --- |

(417)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise usuzuje, že na relevantním trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita.

| (418) | Proto nejsou kompenzační opatření ve formě nevratného snížení výrobní kapacity povinná. |
| --- | --- |

(418)

Proto nejsou kompenzační opatření ve formě nevratného snížení výrobní kapacity povinná.

iii)   Dopad podpory na konkurenty na relevantním trhu

| (419) | Protože na relevantním trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita, musí Komise odhadnout nutnost kompenzačních opatření a stanovit formu, jakou se musí provést. Případná kompenzační opatření musí brát v úvahu možné vlivy podpory na narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(419)

Protože na relevantním trhu neexistuje nadbytečná strukturální kapacita, musí Komise odhadnout nutnost kompenzačních opatření a stanovit formu, jakou se musí provést. Případná kompenzační opatření musí brát v úvahu možné vlivy podpory na narušení hospodářské soutěže.

| (420) | Orgány UK argumentují tím, že balíček na podporu nemá dopad na konkurenty. Podle nich je v rámci NETA ekonomická schopnost elektrárny vyrábět elektrickou energii omezena jejími krátkodobými mezními náklady („SRMC“). Trh se v daném čase chová tak, jako by se elektrárny využívaly podle třídění svých SRMC, od nejmenších nákladů po největší, dokud jejich kumulovaná kapacita nedosáhne požadované hodnoty. Cena elektrické energie je v této době určena hodnotou SRMC poslední využité elektrárny, která se nazývá marginální elektrárna. |
| --- | --- |

(420)

Orgány UK argumentují tím, že balíček na podporu nemá dopad na konkurenty. Podle nich je v rámci NETA ekonomická schopnost elektrárny vyrábět elektrickou energii omezena jejími krátkodobými mezními náklady („SRMC“). Trh se v daném čase chová tak, jako by se elektrárny využívaly podle třídění svých SRMC, od nejmenších nákladů po největší, dokud jejich kumulovaná kapacita nedosáhne požadované hodnoty. Cena elektrické energie je v této době určena hodnotou SRMC poslední využité elektrárny, která se nazývá marginální elektrárna.

| (421) | Podle orgánů UK je podpora určena výhradně pro jaderné elektrárny. To nezmění jejich SRMC v takové míře, aby došlo ke změně jejich pořadí podle hodnoty SRMC. Kromě toho by výše SRMC jaderných elektráren společnosti BE byla vždy pod SRMC marginální elektrárny. Podpora nikdy nebude mít dopad na schopnost konkurentů společnosti BE vyrábět elektrickou energii, ani na cenu, za kterou mohou vyrobenou energii prodávat. Proto nedojde k žádnému dopadu na konkurenty společnosti BE. |
| --- | --- |

(421)

Podle orgánů UK je podpora určena výhradně pro jaderné elektrárny. To nezmění jejich SRMC v takové míře, aby došlo ke změně jejich pořadí podle hodnoty SRMC. Kromě toho by výše SRMC jaderných elektráren společnosti BE byla vždy pod SRMC marginální elektrárny. Podpora nikdy nebude mít dopad na schopnost konkurentů společnosti BE vyrábět elektrickou energii, ani na cenu, za kterou mohou vyrobenou energii prodávat. Proto nedojde k žádnému dopadu na konkurenty společnosti BE.

| (422) | Komise se domnívá, že odůvodnění orgánů UK by mohlo platit na dokonalém trhu, založeném na jediném, naprosto transparentním procesu dražby. Ale jak bylo vysvětleno v bodech 389 a 390, NETA takovým trhem není. |
| --- | --- |

(422)

Komise se domnívá, že odůvodnění orgánů UK by mohlo platit na dokonalém trhu, založeném na jediném, naprosto transparentním procesu dražby. Ale jak bylo vysvětleno v bodech 389 a 390, NETA takovým trhem není.

| (423) | Komise se domnívá, ze podpora může mít v mnoha směrech dopad na konkurenty BE. Dva z nich mohou mít závažný dopad na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(423)

Komise se domnívá, ze podpora může mít v mnoha směrech dopad na konkurenty BE. Dva z nich mohou mít závažný dopad na hospodářskou soutěž.

| (424) | Zaprvé, BE nevlastní pouze jaderné elektrárny. Vlastní také uhelnou elektrárnu v Eggborough, která je sama o sobě stejně velká jako celková kapacita některých konkurentů BE. |
| --- | --- |

(424)

Zaprvé, BE nevlastní pouze jaderné elektrárny. Vlastní také uhelnou elektrárnu v Eggborough, která je sama o sobě stejně velká jako celková kapacita některých konkurentů BE.

| (425) | BE může využít podporu určenou pro jaderné elektrárny ve prospěch elektrárny v Eggborough. |
| --- | --- |

(425)

BE může využít podporu určenou pro jaderné elektrárny ve prospěch elektrárny v Eggborough.

| (426) | Může například použít tyto prostředky pro vybavení elektrárny v Eggborough zařízením pro odsíření kouřových plynů, což by jí umožnilo splnit požadavky nových ekologických nařízení, což může významně prodloužit životnost elektrárny. |
| --- | --- |

(426)

Může například použít tyto prostředky pro vybavení elektrárny v Eggborough zařízením pro odsíření kouřových plynů, což by jí umožnilo splnit požadavky nových ekologických nařízení, což může významně prodloužit životnost elektrárny.

| (427) | BE také může použít prostředky uvolněné díky podpoře pro pořízení dalších nejaderných zařízení pro výrobu elektrické energie. |
| --- | --- |

(427)

BE také může použít prostředky uvolněné díky podpoře pro pořízení dalších nejaderných zařízení pro výrobu elektrické energie.

| (428) | BE nepochybně potřebuje určité flexibilní zdroje pro výrobu elektrické energie, aby mohla kompenzovat nepružnost svých jaderných elektráren. Když tedy podpora umožňuje BE rozšířit její nejaderné portfolio, umožňuje jí vlastně získat větší interní přístup k flexibilní výrobě elektrické energie. Tím se zvyšuje její možnost nabízet svým zákazníkům lepší podmínky a snižuje potřeba nakupovat flexibilní elektrickou energii od svých konkurentů. |
| --- | --- |

(428)

BE nepochybně potřebuje určité flexibilní zdroje pro výrobu elektrické energie, aby mohla kompenzovat nepružnost svých jaderných elektráren. Když tedy podpora umožňuje BE rozšířit její nejaderné portfolio, umožňuje jí vlastně získat větší interní přístup k flexibilní výrobě elektrické energie. Tím se zvyšuje její možnost nabízet svým zákazníkům lepší podmínky a snižuje potřeba nakupovat flexibilní elektrickou energii od svých konkurentů.

| (429) | Zadruhé, NETA není jednotný trh. NETA zahrnuje především segment velkoobchodního trhu, na kterém výrobci prodávají elektrickou energii dodavatelům, a segment přímého prodeje podnikům (Direct Sales to Business „DSB“), ve kterém výrobci prodávají elektrickou energii přímo velkým koncovým uživatelům. |
| --- | --- |

(429)

Zadruhé, NETA není jednotný trh. NETA zahrnuje především segment velkoobchodního trhu, na kterém výrobci prodávají elektrickou energii dodavatelům, a segment přímého prodeje podnikům (Direct Sales to Business „DSB“), ve kterém výrobci prodávají elektrickou energii přímo velkým koncovým uživatelům.

| (430) | Výrobci zpravidla prodávají elektrickou energii na trh DSB výhodněji než na velkoobchodní trh (69). Proto je pro výrobce lepší prodávat elektrickou energii na segment DSB. |
| --- | --- |

(430)

Výrobci zpravidla prodávají elektrickou energii na trh DSB výhodněji než na velkoobchodní trh (69). Proto je pro výrobce lepší prodávat elektrickou energii na segment DSB.

| (431) | Při analýze dopadu podpory je tedy třeba uvažovat nejen celkový objem elektrické energie, prodávaný každým výrobcem, ale také rozložení jeho prodeje na segment velkoobchodního trhu a trhu DSB. |
| --- | --- |

(431)

Při analýze dopadu podpory je tedy třeba uvažovat nejen celkový objem elektrické energie, prodávaný každým výrobcem, ale také rozložení jeho prodeje na segment velkoobchodního trhu a trhu DSB.

| (432) | Jedna část plánu restrukturalizace BE směřuje ke zvýšení podílu společnosti na segmentu DSB. Aby se tomu tak stalo, bude se společnost snažit nabízet zákazníkům na trhu DSB konkurenčně nižší cenu než na velkoobchodním trhu. Tuto konkurenční nabídku nebo její část bude BE schopna financovat ze snížení SRMC svých jaderných elektráren. |
| --- | --- |

(432)

Jedna část plánu restrukturalizace BE směřuje ke zvýšení podílu společnosti na segmentu DSB. Aby se tomu tak stalo, bude se společnost snažit nabízet zákazníkům na trhu DSB konkurenčně nižší cenu než na velkoobchodním trhu. Tuto konkurenční nabídku nebo její část bude BE schopna financovat ze snížení SRMC svých jaderných elektráren.

| (433) | Takže i když pořadí elektráren společnosti BE podle jejich SRMC by mohlo zůstat stejné a nemělo by tedy žádný dopad na její konkurenty, změna úrovně SRMC umožní BE přesunout část svého prodeje z velkoobchodního trhu na trh DSB. To naopak přesune část výstupu konkurence z trhu DSB na velkoobchodní trh. Tímto způsobem může podpora zvýšit zisk BE a snížit zisk jejích konkurentů. |
| --- | --- |

(433)

Takže i když pořadí elektráren společnosti BE podle jejich SRMC by mohlo zůstat stejné a nemělo by tedy žádný dopad na její konkurenty, změna úrovně SRMC umožní BE přesunout část svého prodeje z velkoobchodního trhu na trh DSB. To naopak přesune část výstupu konkurence z trhu DSB na velkoobchodní trh. Tímto způsobem může podpora zvýšit zisk BE a snížit zisk jejích konkurentů.

| (434) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že podpora má významný dopad na konkurenty společnosti BE a že je nutné přijmout kompenzační opatření pro zmírnění tohoto dopadu. |
| --- | --- |

(434)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že podpora má významný dopad na konkurenty společnosti BE a že je nutné přijmout kompenzační opatření pro zmírnění tohoto dopadu.

iv)   Kompenzační opatření, která je nutno realizovat

| (435) | Kompenzační opatření musí najít rovnováhu mezi nutností zmírnit dopad podpory na konkurenty a nutností udržet vyhlídky na životaschopnost společnosti přijímající podporu. |
| --- | --- |

(435)

Kompenzační opatření musí najít rovnováhu mezi nutností zmírnit dopad podpory na konkurenty a nutností udržet vyhlídky na životaschopnost společnosti přijímající podporu.

| (436) | Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že kompenzační opatření se musí přesně zaměřit na mechanismus, kterým by podpora mohla poškodit konkurenty BE. |
| --- | --- |

(436)

Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že kompenzační opatření se musí přesně zaměřit na mechanismus, kterým by podpora mohla poškodit konkurenty BE.

| (437) | To znamená, že kompenzační opatření v tomto případě musí směřovat na zajištění toho, aby BE nepoužila vládní podporu za účelem nadměrného zvýšení své možnosti pružně měnit výrobu elektrické energie nebo získání podílu na trhu DSB. |
| --- | --- |

(437)

To znamená, že kompenzační opatření v tomto případě musí směřovat na zajištění toho, aby BE nepoužila vládní podporu za účelem nadměrného zvýšení své možnosti pružně měnit výrobu elektrické energie nebo získání podílu na trhu DSB.

| (438) | Tento cíl vedl Komisi ke stanovení tří kompenzačních opatření. Tato kompenzační opatření byla navrhnuta orgány UK na základě opatření navržených konkurenty BE v jejich připomínkách. |
| --- | --- |

(438)

Tento cíl vedl Komisi ke stanovení tří kompenzačních opatření. Tato kompenzační opatření byla navrhnuta orgány UK na základě opatření navržených konkurenty BE v jejich připomínkách.

| (439) | Jak bylo vysvětleno v bodu 437, jedním ze způsobů, jak by podpora mohla mít případně větší dopad na konkurenty BE je ten, že by BE, namísto úhrady nákladů vzniklých provozem jejího jaderného parku použila tyto prostředky na zvýšení své kapacity pro výrobu nejaderné elektrické energie. |
| --- | --- |

(439)

Jak bylo vysvětleno v bodu 437, jedním ze způsobů, jak by podpora mohla mít případně větší dopad na konkurenty BE je ten, že by BE, namísto úhrady nákladů vzniklých provozem jejího jaderného parku použila tyto prostředky na zvýšení své kapacity pro výrobu nejaderné elektrické energie.

| (440) | To by společnosti BE umožnilo snadněji soutěžit se svými konkurenčními elektrárnami (70) a umožnilo by jí to zajistit flexibilnější výrobu, než jakou má v současnosti, což by snížilo potřebu BE nakupovat tuto flexibilní energii od jiných společností. |
| --- | --- |

(440)

To by společnosti BE umožnilo snadněji soutěžit se svými konkurenčními elektrárnami (70) a umožnilo by jí to zajistit flexibilnější výrobu, než jakou má v současnosti, což by snížilo potřebu BE nakupovat tuto flexibilní energii od jiných společností.

| (441) | Aby k této možnosti nedošlo, musí být ostatní obchodní činnost BE rozdělena do různých právních subjektů se samostatným účetnictvím. |
| --- | --- |

(441)

Aby k této možnosti nedošlo, musí být ostatní obchodní činnost BE rozdělena do různých právních subjektů se samostatným účetnictvím.

| (442) | Za tím účelem se musí upravit struktura BE tím způsobem, že výroba jaderné energie, výroba nejaderné energie, prodej na velkoobchodní trh a prodej DSB bude rozdělen do jednotlivých dceřinných společností. Podpora musí být poskytnuta výhradně firmě zabývající se výrobou jaderné energie. |
| --- | --- |

(442)

Za tím účelem se musí upravit struktura BE tím způsobem, že výroba jaderné energie, výroba nejaderné energie, prodej na velkoobchodní trh a prodej DSB bude rozdělen do jednotlivých dceřinných společností. Podpora musí být poskytnuta výhradně firmě zabývající se výrobou jaderné energie.

| (443) | Musí být zakázáno interní financování mezi různými dceřinnými společnostmi. |
| --- | --- |

(443)

Musí být zakázáno interní financování mezi různými dceřinnými společnostmi.

| (444) | Tento zákaz se musí implementovat pokud možno formou licencí pro jednotlivé společnosti a jeho plnění se musí sledovat energetickým regulátorem ve Velké Británii - OFGEM. Komise však uznává, že OFGEM nemůže volně upravovat licence operátora, protože má povinnost tuto úpravu projednat se třetími stranami a vzít v úvahu jejich připomínky. |
| --- | --- |

(444)

Tento zákaz se musí implementovat pokud možno formou licencí pro jednotlivé společnosti a jeho plnění se musí sledovat energetickým regulátorem ve Velké Británii - OFGEM. Komise však uznává, že OFGEM nemůže volně upravovat licence operátora, protože má povinnost tuto úpravu projednat se třetími stranami a vzít v úvahu jejich připomínky.

| (445) | Pokud by nebylo možné, aby OFGEM upravil některou z licencí BE v tom smyslu, aby bylo zakázáno interní financování, musí vláda UK předat Komisi neomezenou záruku se stejným účinkem. V tomto případě, aby bylo zajištěno, že obchodování mezi dceřinnými společnostmi nebude obsahovat prvky interního financování, předají orgány UK Komisi výroční zprávu s podklady o tom, že nedošlo k takovému internímu financování. Zpráva musí být zpracována na základě analýzy provedené nezávislými účetními znalci. |
| --- | --- |

(445)

Pokud by nebylo možné, aby OFGEM upravil některou z licencí BE v tom smyslu, aby bylo zakázáno interní financování, musí vláda UK předat Komisi neomezenou záruku se stejným účinkem. V tomto případě, aby bylo zajištěno, že obchodování mezi dceřinnými společnostmi nebude obsahovat prvky interního financování, předají orgány UK Komisi výroční zprávu s podklady o tom, že nedošlo k takovému internímu financování. Zpráva musí být zpracována na základě analýzy provedené nezávislými účetními znalci.

| (446) | Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat. |
| --- | --- |

(446)

Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat.

| (447) | Kompenzační opatření č. 1 musí v principu postačovat k tomu, aby bylo zajištěno, že BE nepoužije podporu, poskytnutou pro její jaderné reaktory, na zlepšení nebo rozšíření svého stávajícího nejaderného parku. |
| --- | --- |

(447)

Kompenzační opatření č. 1 musí v principu postačovat k tomu, aby bylo zajištěno, že BE nepoužije podporu, poskytnutou pro její jaderné reaktory, na zlepšení nebo rozšíření svého stávajícího nejaderného parku.

| (448) | Avšak s ohledem na celistvost oblasti elektrické energie a zejména na veliký rozsah možných vazeb mezi různými účastníky, které umožňuje NETA, se Komise domnívá, že je nutné prosadit další, více specifická opatření, aby se dále zajistilo, že BE nepoužije podporu, poskytnutou pro její jaderné reaktory, v jiných obchodních oblastech. |
| --- | --- |

(448)

Avšak s ohledem na celistvost oblasti elektrické energie a zejména na veliký rozsah možných vazeb mezi různými účastníky, které umožňuje NETA, se Komise domnívá, že je nutné prosadit další, více specifická opatření, aby se dále zajistilo, že BE nepoužije podporu, poskytnutou pro její jaderné reaktory, v jiných obchodních oblastech.

| (449) | Dále, i když stav kapacity na trhu nemá ekonomické zdůvodnění pro nařízení vedoucí ke snížení kapacity BE, Komise rozhodla, aby se po BE požadovalo nezvyšovat rozsah svých aktivit. |
| --- | --- |

(449)

Dále, i když stav kapacity na trhu nemá ekonomické zdůvodnění pro nařízení vedoucí ke snížení kapacity BE, Komise rozhodla, aby se po BE požadovalo nezvyšovat rozsah svých aktivit.

| (450) | Aby se toho dosáhlo, musí se vydat řada zákazů, týkajících se BE, ohledně její možné expanze v oblastech výroby elektrické energie, ve kterých jsou činní její konkurenti. |
| --- | --- |

(450)

Aby se toho dosáhlo, musí se vydat řada zákazů, týkajících se BE, ohledně její možné expanze v oblastech výroby elektrické energie, ve kterých jsou činní její konkurenti.

| (451) | Za tím účelem se musí stanovit specifický charakter kapacity („omezená kapacita“). Taková kapacita se skládá z:






  a) | registrované provozní kapacity z fosilních paliv v Evropském hospodářském prostoru,
  a z |
| --- | --- | --- |

(451)

Za tím účelem se musí stanovit specifický charakter kapacity („omezená kapacita“). Taková kapacita se skládá z:

a)

registrované provozní kapacity z fosilních paliv v Evropském hospodářském prostoru,

a z

| b) | registrované provozní kapacity velkých vodních elektráren (71) ve Spojeném království. |
| --- | --- |

b)

registrované provozní kapacity velkých vodních elektráren (71) ve Spojeném království.

| (452) | BE se musí na období šesti roků o data vydání tohoto rozhodnutí zakázat vlastnit kapacitu nebo mít právo rozhodovat o kapacitě vyšší než 2 020 MW z omezené kapacity, což je kapacita jejích stávajících elektráren v Eggborough (1 970 MW) a v District Energy (50 MW). |
| --- | --- |

(452)

BE se musí na období šesti roků o data vydání tohoto rozhodnutí zakázat vlastnit kapacitu nebo mít právo rozhodovat o kapacitě vyšší než 2 020 MW z omezené kapacity, což je kapacita jejích stávajících elektráren v Eggborough (1 970 MW) a v District Energy (50 MW).

| (453) | Důvody zákazu zvýšení kapacity BE z fosilních paliv byl vysvětlen v bodu 437. Komise se domnívá, že je nutno rozšířit zákaz i na velké vodní elektrárny, aby se zabránilo nebezpečí, že BE by mohla získat stávající velké vodní elektrárny, především ve Skotsku. |
| --- | --- |

(453)

Důvody zákazu zvýšení kapacity BE z fosilních paliv byl vysvětlen v bodu 437. Komise se domnívá, že je nutno rozšířit zákaz i na velké vodní elektrárny, aby se zabránilo nebezpečí, že BE by mohla získat stávající velké vodní elektrárny, především ve Skotsku.

| (454) | Zákaz musí platit šest roků, což je přibližně dvojnásobek doby nutné pro výstavbu elektrárny s kombinovanou plynovou turbínou. |
| --- | --- |

(454)

Zákaz musí platit šest roků, což je přibližně dvojnásobek doby nutné pro výstavbu elektrárny s kombinovanou plynovou turbínou.

| (455) | Účelem zákazu je zabránit BE v získání větší flexibility, než jakou má v současné době díky své elektrárně v Eggborough, která by měla být dostatečná pro zajištění její životaschopnosti. |
| --- | --- |

(455)

Účelem zákazu je zabránit BE v získání větší flexibility, než jakou má v současné době díky své elektrárně v Eggborough, která by měla být dostatečná pro zajištění její životaschopnosti.

| (456) | Komise je si však vědoma toho, že podle plánu restrukturalizace si bankovní konsorcium, které poskytlo finance na projekt Eggborough, ponechá opci na nákup Eggborough od BE. Pokud se banky rozhodnou uplatnit tuto opci, byla by BE zbavena svého jediného zdroje flexibilní výroby, kterou Komise považuje za nutný předpoklad úspěchu plánu restrukturalizace. V tomto případě musí být BE umožněno ihned, jakmile obdrží zprávu bank o jejich úmyslu uplatnit svou opci, připravit se na náhradu elektrárny v Eggborough. |
| --- | --- |

(456)

Komise je si však vědoma toho, že podle plánu restrukturalizace si bankovní konsorcium, které poskytlo finance na projekt Eggborough, ponechá opci na nákup Eggborough od BE. Pokud se banky rozhodnou uplatnit tuto opci, byla by BE zbavena svého jediného zdroje flexibilní výroby, kterou Komise považuje za nutný předpoklad úspěchu plánu restrukturalizace. V tomto případě musí být BE umožněno ihned, jakmile obdrží zprávu bank o jejich úmyslu uplatnit svou opci, připravit se na náhradu elektrárny v Eggborough.

| (457) | Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že by měly být povoleny některé výjimky ze zákazu pro případ, kdy banky uplatní svou opci, aby BE měla možnost získat flexibilní zdroj elektrické energie, který by nahradil elektrárnu v Eggborough nebo pro případ, že elektrárna v Eggborough přestane být BE zcela k dispozici z důvodů, jež BE nemůže ovlivnit. To však nesmí mít takový důsledek, že BE bude umožněno získat více flexibilní kapacity, než kolik má v současné době, ani využít tuto náhradní kapacitu pro vytváření zisku během možného časového překrytí mezi dokončením její výstavby a prodejem elektrárny v Eggborough. |
| --- | --- |

(457)

Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že by měly být povoleny některé výjimky ze zákazu pro případ, kdy banky uplatní svou opci, aby BE měla možnost získat flexibilní zdroj elektrické energie, který by nahradil elektrárnu v Eggborough nebo pro případ, že elektrárna v Eggborough přestane být BE zcela k dispozici z důvodů, jež BE nemůže ovlivnit. To však nesmí mít takový důsledek, že BE bude umožněno získat více flexibilní kapacity, než kolik má v současné době, ani využít tuto náhradní kapacitu pro vytváření zisku během možného časového překrytí mezi dokončením její výstavby a prodejem elektrárny v Eggborough.

| (458) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti musí být BE umožněno vlastnit nebo mít právo rozhodování nad kapacitou vyšší než je hodnota 2 020 MW z omezené kapacity pro období mezi datem, kdy jí bude doručeno oznámení bank a datem, kdy už nebude mít kontrolu nad kapacitou elektrárny v Eggborough nebo k datu konce šestiletého období, uvedeného v bodu 452, pokud toto datum nastane dříve, než datum, kdy BE nebude mít kontrolu nad kapacitou elektrárny Eggborough, za podmínky, že objem vyrobené elektrické energie nebude vyšší než 2 020 MW z omezené kapacity nebo že se sama vzdá veškerého provozního rozhodování a zájmů v tomto přebytku omezené kapacity. |
| --- | --- |

(458)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti musí být BE umožněno vlastnit nebo mít právo rozhodování nad kapacitou vyšší než je hodnota 2 020 MW z omezené kapacity pro období mezi datem, kdy jí bude doručeno oznámení bank a datem, kdy už nebude mít kontrolu nad kapacitou elektrárny v Eggborough nebo k datu konce šestiletého období, uvedeného v bodu 452, pokud toto datum nastane dříve, než datum, kdy BE nebude mít kontrolu nad kapacitou elektrárny Eggborough, za podmínky, že objem vyrobené elektrické energie nebude vyšší než 2 020 MW z omezené kapacity nebo že se sama vzdá veškerého provozního rozhodování a zájmů v tomto přebytku omezené kapacity.

| (459) | Od okamžiku, kdy se elektrárna Eggborough stane pro BE nedostupná z důvodu uvedeného v bodu 458 nebo z důvodu zásahu vyšší moci nebo z důvodu neopravitelné poruchy, musí mít BE možnost vlastnit nebo mít právo rozhodování nad kapacitou 2 222 MW z omezené kapacity, za podmínky, že do konce šestiletého období uvedeného v bodu 452 nahlásí síťovému operátorovi svoji omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a nebude provozovat více než 2 020 MW z této kapacity. Toto ustanovení má za cíl umožnit BE být flexibilnější při nahrazení elektrárny v Eggborough, aniž by se v praxi zákaz zmírnil. |
| --- | --- |

(459)

Od okamžiku, kdy se elektrárna Eggborough stane pro BE nedostupná z důvodu uvedeného v bodu 458 nebo z důvodu zásahu vyšší moci nebo z důvodu neopravitelné poruchy, musí mít BE možnost vlastnit nebo mít právo rozhodování nad kapacitou 2 222 MW z omezené kapacity, za podmínky, že do konce šestiletého období uvedeného v bodu 452 nahlásí síťovému operátorovi svoji omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a nebude provozovat více než 2 020 MW z této kapacity. Toto ustanovení má za cíl umožnit BE být flexibilnější při nahrazení elektrárny v Eggborough, aniž by se v praxi zákaz zmírnil.

| (460) | Nakonec, kromě restrikcí ohledně omezené kapacity definované v bodu 451 a aby se respektovala filozofie pokynů o nutnosti neumožnit příjemci využít státní podporu pro účely rozšíření svého podílu na trhu, musí se BE také zakázat vlastnit v Evropském hospodářském prostoru jiná zařízení pro výrobu jaderné elektrické energie, než která v současné době vlastní, bez předchozího schválení Komisí, a to po dobu šesti let od data přijetí tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(460)

Nakonec, kromě restrikcí ohledně omezené kapacity definované v bodu 451 a aby se respektovala filozofie pokynů o nutnosti neumožnit příjemci využít státní podporu pro účely rozšíření svého podílu na trhu, musí se BE také zakázat vlastnit v Evropském hospodářském prostoru jiná zařízení pro výrobu jaderné elektrické energie, než která v současné době vlastní, bez předchozího schválení Komisí, a to po dobu šesti let od data přijetí tohoto rozhodnutí.

| (461) | Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat. |
| --- | --- |

(461)

Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat.

| (462) | Jak bylo vysvětleno v bodu 437, mohla by podpora být také zneužita, pokud by ji BE namísto porytí nákladů za činnost jaderných reaktorů použila v nadměrném rozsahu pro získání podílů na výhodnějším trhu DSB. |
| --- | --- |

(462)

Jak bylo vysvětleno v bodu 437, mohla by podpora být také zneužita, pokud by ji BE namísto porytí nákladů za činnost jaderných reaktorů použila v nadměrném rozsahu pro získání podílů na výhodnějším trhu DSB.

| (463) | Možnost zneužití je podrobně doložena v připomínkách odeslaných Komisi třetí stranou, která si přála zůstat v anonymitě (72). I kdyby společnost BE aktuálně nenabízela mimořádně nižší ceny než je běžný standard na trhu, už jen veliká pravděpodobnost, že díky podpoře je něco takového možné, může být pro konkurenty BE škodlivé, protože by museli jednat se zákazníky s komerčně nekorektním očekáváním. |
| --- | --- |

(463)

Možnost zneužití je podrobně doložena v připomínkách odeslaných Komisi třetí stranou, která si přála zůstat v anonymitě (72). I kdyby společnost BE aktuálně nenabízela mimořádně nižší ceny než je běžný standard na trhu, už jen veliká pravděpodobnost, že díky podpoře je něco takového možné, může být pro konkurenty BE škodlivé, protože by museli jednat se zákazníky s komerčně nekorektním očekáváním.

| (464) | Komise se proto domnívá, že je nutné posílit záruky již poskytnuté kompenzačním opatřením č. 1 přesnějším kompenzačním opatřením zaměřeným na chování BE na trhu DSB. Musí se vyžadovat, aby BE nepůsobila na tomto trhu způsobem, který se nepodobá standardu jejích konkurentů. |
| --- | --- |

(464)

Komise se proto domnívá, že je nutné posílit záruky již poskytnuté kompenzačním opatřením č. 1 přesnějším kompenzačním opatřením zaměřeným na chování BE na trhu DSB. Musí se vyžadovat, aby BE nepůsobila na tomto trhu způsobem, který se nepodobá standardu jejích konkurentů.

| (465) | Aby se to zajistilo, musí se BE zakázat, aby na trhu DSB nabízela ceny nižší než jsou převažující velkoobchodní ceny. Doba trvání tohoto opatření musí být 6 roků od data vydání tohoto rozhodnutí, stejně jako u kompenzačního opatření č. 2. |
| --- | --- |

(465)

Aby se to zajistilo, musí se BE zakázat, aby na trhu DSB nabízela ceny nižší než jsou převažující velkoobchodní ceny. Doba trvání tohoto opatření musí být 6 roků od data vydání tohoto rozhodnutí, stejně jako u kompenzačního opatření č. 2.

| (466) | Plnění tohoto zákazu pro společnost BE se musí sledovat nezávislým orgánem, vybraným v transparentním výběrovém řízení organizovaném orgány UK. Nezávislý orgán musí každý rok podávat zprávu Komisi. |
| --- | --- |

(466)

Plnění tohoto zákazu pro společnost BE se musí sledovat nezávislým orgánem, vybraným v transparentním výběrovém řízení organizovaném orgány UK. Nezávislý orgán musí každý rok podávat zprávu Komisi.

| (467) | V minulosti ceny na trhu DSB zpravidla kopírovaly vývoj velkoobchodních cen s určitým zvýhodněním. Tento zákaz tedy zajistí, aby se BE nechovala komerčně jiným způsobem než její konkurenti. |
| --- | --- |

(467)

V minulosti ceny na trhu DSB zpravidla kopírovaly vývoj velkoobchodních cen s určitým zvýhodněním. Tento zákaz tedy zajistí, aby se BE nechovala komerčně jiným způsobem než její konkurenti.

| (468) | Avšak NETA je v provozu pouze 3 roky. Je možné, aby se v následujících 6 letech vztah mezi DSB a velkoobchodním trhem v určité době bude lišit od toho, co bylo zjištěno do této doby. Lze si například představit, že velkoobchodní trh by se mohl na nějaké období stát nelikvidní, což by vedlo k abnormálně vysokým cenám na tomto trhu. Komise se domnívá, že v takovém případě by výrobci elektrické energie, aby neztratili svoje zákazníky, nabízeli na trhu DSB ceny, které by mohly být určitým způsobem nižší než velkoobchodní ceny. Pokud by se něco takového stalo a BE by neměla kapacitu na adekvátní reakci, mohla by přijít o své zákazníky na trhu DSB, což by ohrozilo její restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(468)

Avšak NETA je v provozu pouze 3 roky. Je možné, aby se v následujících 6 letech vztah mezi DSB a velkoobchodním trhem v určité době bude lišit od toho, co bylo zjištěno do této doby. Lze si například představit, že velkoobchodní trh by se mohl na nějaké období stát nelikvidní, což by vedlo k abnormálně vysokým cenám na tomto trhu. Komise se domnívá, že v takovém případě by výrobci elektrické energie, aby neztratili svoje zákazníky, nabízeli na trhu DSB ceny, které by mohly být určitým způsobem nižší než velkoobchodní ceny. Pokud by se něco takového stalo a BE by neměla kapacitu na adekvátní reakci, mohla by přijít o své zákazníky na trhu DSB, což by ohrozilo její restrukturalizaci.

| (469) | Proto je nutné, aby BE byla ponechána určitá pružnost pro přizpůsobení se těmto výjimečným případům. Její manévrovací prostor však musí být velice omezen, popsán objektivními podmínkami a pečlivě zkoumán, aby se zabránilo jakémukoliv zneužití. Kritéria pro povolení BE využít její pružnost musí být následně (ex ante) kontrolovatelná, aby se zabránilo jakémukoliv zneužití. |
| --- | --- |

(469)

Proto je nutné, aby BE byla ponechána určitá pružnost pro přizpůsobení se těmto výjimečným případům. Její manévrovací prostor však musí být velice omezen, popsán objektivními podmínkami a pečlivě zkoumán, aby se zabránilo jakémukoliv zneužití. Kritéria pro povolení BE využít její pružnost musí být následně (ex ante) kontrolovatelná, aby se zabránilo jakémukoliv zneužití.

| (470) | Protože pro ceny na trhu DSB existuje mnohem méně spolehlivých informací než pro ceny na velkoobchodním trhu, je během jednání o podmínkách na DSB velice obtížné vědět, zda nabízené ceny na trhu DSB budou nižší než ceny na velkoobchodním trhu. To znamená, že objektivní kritéria uvedená v bodu 469 nemohou být přímo založena na kontrole toho, zda konkurenti BE nabízejí ceny DSB nižší než jsou velkoobchodní ceny. Kontroly se místo toho musí týkat nepřímých indikátorů, které jsou společnosti BE přístupné v krátkodobém horizontu a které mohou signalizovat, zda se velkoobchodní trh stal nelikvidní a zda stanovení cen trhu DSB na úrovni cen velkoobchodního trhu nebo vyšších už není komerčně životaschopné. |
| --- | --- |

(470)

Protože pro ceny na trhu DSB existuje mnohem méně spolehlivých informací než pro ceny na velkoobchodním trhu, je během jednání o podmínkách na DSB velice obtížné vědět, zda nabízené ceny na trhu DSB budou nižší než ceny na velkoobchodním trhu. To znamená, že objektivní kritéria uvedená v bodu 469 nemohou být přímo založena na kontrole toho, zda konkurenti BE nabízejí ceny DSB nižší než jsou velkoobchodní ceny. Kontroly se místo toho musí týkat nepřímých indikátorů, které jsou společnosti BE přístupné v krátkodobém horizontu a které mohou signalizovat, zda se velkoobchodní trh stal nelikvidní a zda stanovení cen trhu DSB na úrovni cen velkoobchodního trhu nebo vyšších už není komerčně životaschopné.

| (471) | Musí se provádět následující kontroly:






  a) | v kterémkoli období [...], (které nekončí později než [...] před datem, kdy se BE odvolá na výjimečné tržní okolnosti), [...] ze stávajících průmyslových konečných uživatelů BE, kterým BE učinila nabídku na dodávku za podmínek, kdy smluvní rozsah dodávky energie za cenu vyšší, než je převažující velkoobchodní cena ve výši [...], odmítlo nabídku BE; |
| --- | --- | --- |

(471)

Musí se provádět následující kontroly:

a)

v kterémkoli období [...], (které nekončí později než [...] před datem, kdy se BE odvolá na výjimečné tržní okolnosti), [...] ze stávajících průmyslových konečných uživatelů BE, kterým BE učinila nabídku na dodávku za podmínek, kdy smluvní rozsah dodávky energie za cenu vyšší, než je převažující velkoobchodní cena ve výši [...], odmítlo nabídku BE;

| b) | objem prodané elektrické energie na velkoobchodním trhu za období [...] poklesl na méně než [...] průměrného objemu prodaného ve stejném období za posledních [...], pro které jsou dostupné údaje; |
| --- | --- |

b)

objem prodané elektrické energie na velkoobchodním trhu za období [...] poklesl na méně než [...] průměrného objemu prodaného ve stejném období za posledních [...], pro které jsou dostupné údaje;

| c) | BE nabízí dodávku minimálně [...] elektrické energie na velkoobchodní trh [...] a tento objem není prodán během [...] hodin. |
| --- | --- |

c)

BE nabízí dodávku minimálně [...] elektrické energie na velkoobchodní trh [...] a tento objem není prodán během [...] hodin.

| (472) | Stejný nezávislý orgán, který sleduje, zda BE plní zákaz, musí být zodpovědný za kontrolu toho, zda si je BE vědoma toho, že kontrola byla vykonána. Nezávislý orgán ověří, zda je vykonána zkouška a) společně se zkouškou b) nebo c). Pokud tomu tak opravdu je, musí být BE na základě rozhodnutí nezávislého orgánu oprávněna stanovit cenu na trhu DSB nižší než je velkoobchodní cena pro [...]. Toto časové omezení může být prodlouženo rozhodnutím nezávislého orgánu, pokud na trhu dále převládají výjimečné podmínky. Během [...] musí být BE zavázána jednat čestně a nabízet slevy, které jsou srovnatelné s tím, co může být považováno za rozumnou nabídku s ohledem na její konkurenty. Nezávislý orgán musí následně vyhodnotit, zda BE splnila toto kritérium, když skončí [...]. |
| --- | --- |

(472)

Stejný nezávislý orgán, který sleduje, zda BE plní zákaz, musí být zodpovědný za kontrolu toho, zda si je BE vědoma toho, že kontrola byla vykonána. Nezávislý orgán ověří, zda je vykonána zkouška a) společně se zkouškou b) nebo c). Pokud tomu tak opravdu je, musí být BE na základě rozhodnutí nezávislého orgánu oprávněna stanovit cenu na trhu DSB nižší než je velkoobchodní cena pro [...]. Toto časové omezení může být prodlouženo rozhodnutím nezávislého orgánu, pokud na trhu dále převládají výjimečné podmínky. Během [...] musí být BE zavázána jednat čestně a nabízet slevy, které jsou srovnatelné s tím, co může být považováno za rozumnou nabídku s ohledem na její konkurenty. Nezávislý orgán musí následně vyhodnotit, zda BE splnila toto kritérium, když skončí [...].

| (473) | V zájmu transparentnosti musí nezávislý orgán po ukončení jednání o smlouvách vydat vyjádření, ve kterém potvrdí, že vznikly výjimečné tržní okolnosti, a ve kterém upřesní dobu trvání těchto výjimečných okolností. Podrobnosti o hodnocení musí být předány Komisi. |
| --- | --- |

(473)

V zájmu transparentnosti musí nezávislý orgán po ukončení jednání o smlouvách vydat vyjádření, ve kterém potvrdí, že vznikly výjimečné tržní okolnosti, a ve kterém upřesní dobu trvání těchto výjimečných okolností. Podrobnosti o hodnocení musí být předány Komisi.

| (474) | Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat. |
| --- | --- |

(474)

Orgány UK se zavázaly toto kompenzační opatření implementovat.

v)   Kompenzační opatření, o kterých Komise uvažovala, ale která byla odmítnuta

| (475) | Komise rozhodla, že tři kompenzační opatření, která jsou popsána v oddílu iv), jsou dostatečná pro zmírnění možného narušení hospodářské soutěže podporou, a tak splňují požadavky bodu 39 písm. ii) pokynů. Tato opatření je také třeba považovat za specifické podmínky připojené ke schválení podpory ve smyslu bodu 42 písm. ii) těchto pokynů. |
| --- | --- |

(475)

Komise rozhodla, že tři kompenzační opatření, která jsou popsána v oddílu iv), jsou dostatečná pro zmírnění možného narušení hospodářské soutěže podporou, a tak splňují požadavky bodu 39 písm. ii) pokynů. Tato opatření je také třeba považovat za specifické podmínky připojené ke schválení podpory ve smyslu bodu 42 písm. ii) těchto pokynů.

| (476) | Třetí strany navrhovaly jiná možná kompenzační opatření. |
| --- | --- |

(476)

Třetí strany navrhovaly jiná možná kompenzační opatření.

| (477) | Organizace Greenpeace navrhla, aby jaderné elektrárny společnosti BE byly postupně uzavřeny. Komise se domnívá, že s ohledem na neexistenci nadbytečné kapacity na relevantním trhu by požadavek na uzavření zařízení BE nebyl proporcionální k narušení hospodářské soutěže, způsobenému podporou. |
| --- | --- |

(477)

Organizace Greenpeace navrhla, aby jaderné elektrárny společnosti BE byly postupně uzavřeny. Komise se domnívá, že s ohledem na neexistenci nadbytečné kapacity na relevantním trhu by požadavek na uzavření zařízení BE nebyl proporcionální k narušení hospodářské soutěže, způsobenému podporou.

| (478) | Společnost Powergen navrhla, že by mohl být uzavřen reaktor v Dungeness B, protože je to nejméně prosperující zařízení společnosti BE. Životaschopnost Dungeness B již byla diskutována v oddílu VI.3.a) výše. Komise bere na vědomí, že uzavření Dungeness B je již naplánováno na rok 2008 a že podle údajů poskytnutých společností NGTransco o oznámení potřebném pro významná uzavření může být Dungeness B uzavřeno nejdříve v polovině roku 2007. Komise se domnívá, že tak malý posun by neospravedlnil výdaje, které by to způsobilo. |
| --- | --- |

(478)

Společnost Powergen navrhla, že by mohl být uzavřen reaktor v Dungeness B, protože je to nejméně prosperující zařízení společnosti BE. Životaschopnost Dungeness B již byla diskutována v oddílu VI.3.a) výše. Komise bere na vědomí, že uzavření Dungeness B je již naplánováno na rok 2008 a že podle údajů poskytnutých společností NGTransco o oznámení potřebném pro významná uzavření může být Dungeness B uzavřeno nejdříve v polovině roku 2007. Komise se domnívá, že tak malý posun by neospravedlnil výdaje, které by to způsobilo.

| (479) | Společnost Drax navrhla odstranit jaderná zařízení společnosti BE z konkurenčního trhu vytvořením systému povinného nákupu jaderné energie za fixní ceny, což by bylo podobné jako povinnost obnovitelných zdrojů. To by znamenalo, že BE by prakticky byla úplně a na neurčito podporována státem, a to by bylo v naprostém protikladu s politikou hospodářské soutěže, prosazovanou Společenstvím. |
| --- | --- |

(479)

Společnost Drax navrhla odstranit jaderná zařízení společnosti BE z konkurenčního trhu vytvořením systému povinného nákupu jaderné energie za fixní ceny, což by bylo podobné jako povinnost obnovitelných zdrojů. To by znamenalo, že BE by prakticky byla úplně a na neurčito podporována státem, a to by bylo v naprostém protikladu s politikou hospodářské soutěže, prosazovanou Společenstvím.

| (480) | Společnost Drax navrhla, aby se společnosti BNFL povolil větší podíl z možného zisku BE při zvýšení cen, aby se snížil objem pomoci. Jak již bylo diskutováno v oddílu VI.2.b) výše, došla Komise k závěru, že opatření B neobsahuje prvky státní podpory. Povolení většího podílu BNFL z možného vyššího zisku BE by znamenalo zvýšení podpory, protože by to snížilo volný finanční tok BE a tím i její příspěvek do NLF. To Komise nemůže akceptovat. |
| --- | --- |

(480)

Společnost Drax navrhla, aby se společnosti BNFL povolil větší podíl z možného zisku BE při zvýšení cen, aby se snížil objem pomoci. Jak již bylo diskutováno v oddílu VI.2.b) výše, došla Komise k závěru, že opatření B neobsahuje prvky státní podpory. Povolení většího podílu BNFL z možného vyššího zisku BE by znamenalo zvýšení podpory, protože by to snížilo volný finanční tok BE a tím i její příspěvek do NLF. To Komise nemůže akceptovat.

| (481) | Společnost Drax navrhla, aby BE prodala elektrárnu v Eggborough. Komise uznává, že prodej Eggborough by nebyl v rozporu s nutností zachovat rozpětí kapacity v elektrorozvodném systému, protože elektrárna by velice pravděpodobně byla stále v provozu, pod vedením nového vlastníka. Aby však BE byla schopna splnit plán restrukturalizace a obnovit svou životaschopnost, potřebuje mít přístup k některým flexibilním zdrojům elektrické energie. Pokud by BE prodala Eggborough, musela by získávat takovou flexibilní energii z jiných zdrojů. |
| --- | --- |

(481)

Společnost Drax navrhla, aby BE prodala elektrárnu v Eggborough. Komise uznává, že prodej Eggborough by nebyl v rozporu s nutností zachovat rozpětí kapacity v elektrorozvodném systému, protože elektrárna by velice pravděpodobně byla stále v provozu, pod vedením nového vlastníka. Aby však BE byla schopna splnit plán restrukturalizace a obnovit svou životaschopnost, potřebuje mít přístup k některým flexibilním zdrojům elektrické energie. Pokud by BE prodala Eggborough, musela by získávat takovou flexibilní energii z jiných zdrojů.

| (482) | Na základě výsledků kontroly dospěly orgány UK k závěru, že pro BE by nebylo ekonomické nakupovat služby, které běžně získává z Eggborough, od jiných výrobců. Tyto služby obsahují pojištění proti neočekávaným výpadkům jaderných reaktorů, přizpůsobení elektrického výkonu dodávaného na základě obchodních smluv a flexibilitu při plánované údržbě reaktorů. Orgány UK uvedly, že BE by zachováním Eggborough ve svém vlastnictví ušetřila 11 milionů GBP ročně. Tento předpoklad vychází z nákladů v Eggborough, což znamená, že BE by mohla získávat stejné služby za stejnou cenu, jen pokud by vlastnila jinou elektrárnu. Nákup služeb na trhu, pokud by byl vůbec možný, by byl mnohem dražší. |
| --- | --- |

(482)

Na základě výsledků kontroly dospěly orgány UK k závěru, že pro BE by nebylo ekonomické nakupovat služby, které běžně získává z Eggborough, od jiných výrobců. Tyto služby obsahují pojištění proti neočekávaným výpadkům jaderných reaktorů, přizpůsobení elektrického výkonu dodávaného na základě obchodních smluv a flexibilitu při plánované údržbě reaktorů. Orgány UK uvedly, že BE by zachováním Eggborough ve svém vlastnictví ušetřila 11 milionů GBP ročně. Tento předpoklad vychází z nákladů v Eggborough, což znamená, že BE by mohla získávat stejné služby za stejnou cenu, jen pokud by vlastnila jinou elektrárnu. Nákup služeb na trhu, pokud by byl vůbec možný, by byl mnohem dražší.

| (483) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že požadavek, aby BE prodala elektrárnu v Eggborough, by ohrozil vyhlídky BE na obnovení životaschopnosti a nebyl by přiměřený. Komise soudí, že kompenzační opatření č. 1 a č. 2, uvedená výše, zavádí mnohem přiměřenějším způsobem stejný typ omezení. |
| --- | --- |

(483)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise domnívá, že požadavek, aby BE prodala elektrárnu v Eggborough, by ohrozil vyhlídky BE na obnovení životaschopnosti a nebyl by přiměřený. Komise soudí, že kompenzační opatření č. 1 a č. 2, uvedená výše, zavádí mnohem přiměřenějším způsobem stejný typ omezení.

| (484) | Společnost Powergen navrhla uvalení stropu na podíl BE na trhu DSB. Komise se domnívá, že uvalení takového stropu by bylo škodlivé pro konkurenci na tomto trhu. Kompenzační opatření č. 3 bude mnohem účinnější pro zmírnění dopadu podpory na hospodářskou soutěž na tomto trhu, aniž by současně omezilo schopnost BE podávat konkurence schopné nabídky. |
| --- | --- |

(484)

Společnost Powergen navrhla uvalení stropu na podíl BE na trhu DSB. Komise se domnívá, že uvalení takového stropu by bylo škodlivé pro konkurenci na tomto trhu. Kompenzační opatření č. 3 bude mnohem účinnější pro zmírnění dopadu podpory na hospodářskou soutěž na tomto trhu, aniž by současně omezilo schopnost BE podávat konkurence schopné nabídky.

| (485) | Společnost Powergen navrhla zakázat BE vstup na nové maloobchodní trhy. Toto navrhované opatření by většinou ovlivnilo trh pro domácnosti, který je v současné době zásobován pouze dodavateli. Komise se domnívá, že takové omezení by připravilo zákazníky o možný zdroj konkurence na trhu, který je nejmenší konkurenční částí trhu s elektrickou energií v UK (73). Komise se domnívá, že kompenzační opatření č. 1 bude v tomto ohledu postačující pro zajištění toho, že pokud se BE bude snažit vstoupit na tento trh, bude tak činit vlastním úsilím, bez výrazného narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(485)

Společnost Powergen navrhla zakázat BE vstup na nové maloobchodní trhy. Toto navrhované opatření by většinou ovlivnilo trh pro domácnosti, který je v současné době zásobován pouze dodavateli. Komise se domnívá, že takové omezení by připravilo zákazníky o možný zdroj konkurence na trhu, který je nejmenší konkurenční částí trhu s elektrickou energií v UK (73). Komise se domnívá, že kompenzační opatření č. 1 bude v tomto ohledu postačující pro zajištění toho, že pokud se BE bude snažit vstoupit na tento trh, bude tak činit vlastním úsilím, bez výrazného narušení hospodářské soutěže.

| (486) | Komise se domnívá, že všechna kompenzační opatření, navrhovaná třetími stranami, které odevzdaly svoje připomínky, jsou zakotvena ve třech kompenzačních opatřeních, které zvolila Komise. |
| --- | --- |

(486)

Komise se domnívá, že všechna kompenzační opatření, navrhovaná třetími stranami, které odevzdaly svoje připomínky, jsou zakotvena ve třech kompenzačních opatřeních, které zvolila Komise.

d)   Plná implementace plánu restrukturalizace

| (487) | Společnost musí být povinna plně implementovat plán restrukturalizace, předložený Komisi. Vláda UK je pověřena, aby zajistila plnou implementaci plánu restrukturalizace, pokud bude schválen. |
| --- | --- |

(487)

Společnost musí být povinna plně implementovat plán restrukturalizace, předložený Komisi. Vláda UK je pověřena, aby zajistila plnou implementaci plánu restrukturalizace, pokud bude schválen.

e)   Sledování a každoroční zprávy

| (488) | Pokud bude balíček pro podporu schválen, je vláda UK pověřena, aby Komisi podala zprávu, ne později než šest měsíců po schválení balíčku pro podporu, a aby následně předávala pravidelné roční zprávy tak, aby Komise mohla sledovat průběh restrukturalizace BE, dokud se nestabilizuje její pozice tak, že Komise už nebude potřebovat další informace. |
| --- | --- |

(488)

Pokud bude balíček pro podporu schválen, je vláda UK pověřena, aby Komisi podala zprávu, ne později než šest měsíců po schválení balíčku pro podporu, a aby následně předávala pravidelné roční zprávy tak, aby Komise mohla sledovat průběh restrukturalizace BE, dokud se nestabilizuje její pozice tak, že Komise už nebude potřebovat další informace.

VII.   ZÁVĚR

| (489) | Komise usuzuje, že podpora, protože splňuje požadavky uvedené v pokynech, pokud jde o poskytnutí podpory na restrukturalizaci, a je v souladu s cíli Smlouvy o Euratomu, je kompatibilní se společným trhem, |
| --- | --- |

(489)

Komise usuzuje, že podpora, protože splňuje požadavky uvedené v pokynech, pokud jde o poskytnutí podpory na restrukturalizaci, a je v souladu s cíli Smlouvy o Euratomu, je kompatibilní se společným trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora, kterou má Spojené království v úmyslu poskytnout společnosti British Energy plc („British Energy“) v rámci opatření A plánu restrukturalizace, oznámeného Komisi dne 7. března 2003, který obsahuje závazek vlády Spojeného království financovat:

| a) | platbu závazků souvisejících s likvidací vyhořelého paliva, uloženého do jaderných reaktorů společnosti British Energy před datem účinnosti plánu restrukturalizace, pokud náklady spojené s těmito závazky, kromě dodatečných historických závazků, definovaných v dohodě o financování historických závazků uzavřené mezi společnosti British Energy a vládou Spojeného království, nepřekročí částku 2 185 000 000 GBP v cenách prosince roku 2002;
  a |
| --- | --- |

a)

platbu závazků souvisejících s likvidací vyhořelého paliva, uloženého do jaderných reaktorů společnosti British Energy před datem účinnosti plánu restrukturalizace, pokud náklady spojené s těmito závazky, kromě dodatečných historických závazků, definovaných v dohodě o financování historických závazků uzavřené mezi společnosti British Energy a vládou Spojeného království, nepřekročí částku 2 185 000 000 GBP v cenách prosince roku 2002;

a

| b) | deficit Fondu jaderných závazků ohledně platby závazků spojených s vyřazením jaderných zařízení společnosti British Energy z provozu, smluvně nepodchycených závazků společnosti British Energy a dodatečných historických závazků, definovaných v dohodě o financování historických závazků uzavřené mezi společnosti British Energy a vládou Spojeného království, |
| --- | --- |

b)

deficit Fondu jaderných závazků ohledně platby závazků spojených s vyřazením jaderných zařízení společnosti British Energy z provozu, smluvně nepodchycených závazků společnosti British Energy a dodatečných historických závazků, definovaných v dohodě o financování historických závazků uzavřené mezi společnosti British Energy a vládou Spojeného království,

je kompatibilní se společným trhem a s cíli Smlouvy o Euratomu, za předpokladu, že budou splněny podmínky stanovené v článcích 2 až 10.

Článek 2

1.   Spojené království musí zajistit, aby plán restrukturalizace byl plně implementován v tom rozsahu, v jakém byl oznámen Komisi.

2.   Spojené království musí Komisi podat zprávu o implementaci restrukturalizace, a to ne později než šest měsíců po vydání tohoto rozhodnutí a následně každý rok, dokud mu Komise neoznámí, že další informace už nejsou nutné.

Článek 3

Jakmile výdaje, odpovídající závazkům uvedeným v čl. 1 písm. b) překročí částku 1 629 000 000 GBP v cenách prosince roku 2002, musí Spojené království doručit Komisi další zprávu, v níž bude doloženo, že platby vládou jsou omezeny na splnění závazků uvedených v tomto článku, a že byly učiněny vhodné kroky pro omezení výdajů na pokrytí těchto závazků na potřebné minimum. Tyto zprávy se musí předávat každý rok. Musí být přiloženy ke každoročním zprávám uvedeným v článku 2.

Článek 4

Pro účely výpočtu částek v cenách prosince roku 2002 uvedených v článku 1 a v článku 3 použije Spojené království referenční a diskontní sazbu zveřejněnou Komisí pro Spojené království a tuto sazbu musí každých pět roků aktualizovat.

Článek 5

1.   Spojené království musí požadovat, aby společnost British Energy nejpozději do 1. dubna 2005:

| a) | oddělila svoje obchodování s dodávkou elektrické energie od společnosti British Energy Generation Limited a začlenila jej jako samostatnou dceřinou společnost společnosti British Energy plc (nebo nástupnické společnosti); |
| --- | --- |

a)

oddělila svoje obchodování s dodávkou elektrické energie od společnosti British Energy Generation Limited a začlenila jej jako samostatnou dceřinou společnost společnosti British Energy plc (nebo nástupnické společnosti);

| b) | sloučila stávající aktivity související s výrobou jaderné energie do jediné společnosti;
  a |
| --- | --- |

b)

sloučila stávající aktivity související s výrobou jaderné energie do jediné společnosti;

a

| c) | rozumně vynaložila veškeré úsilí pro získání upravené licence podle Zákona o elektrické energii z roku 1989 nebo, pokud tuto upravenou licenci nebude možné získat, poskytnout vládě Spojeného království časově neomezené závazné záruky že: i) společnost British Energy bude provádět svoje stávající podnikání v oblasti výroby jaderné a nejaderné elektrické energie jako samostatné činnosti z hlediska udělení licence (nebo z hlediska jakýchkoliv záruk vlády Spojeného království); a ii) stávající obchodování s jadernou energií nebude využito na interní financování některého jiného obchodování v rámci skupiny British Energy. |
| --- | --- |

c)

rozumně vynaložila veškeré úsilí pro získání upravené licence podle Zákona o elektrické energii z roku 1989 nebo, pokud tuto upravenou licenci nebude možné získat, poskytnout vládě Spojeného království časově neomezené závazné záruky že: i) společnost British Energy bude provádět svoje stávající podnikání v oblasti výroby jaderné a nejaderné elektrické energie jako samostatné činnosti z hlediska udělení licence (nebo z hlediska jakýchkoliv záruk vlády Spojeného království); a ii) stávající obchodování s jadernou energií nebude využito na interní financování některého jiného obchodování v rámci skupiny British Energy.

2.   Pokud podmínky odstavce c) nebudou pokryty licencí, musí Spojené království každý rok podávat Komisi hlášení, ve kterém bude prokázáno, že z realizovaných obchodů s jadernou energií nedošlo k žádnému internímu financování některého jiného obchodování v rámci skupiny British Energy. Tato zpráva musí být založena na analýze provedené nezávislými účetními znalci. Může být přiložena ke zprávě uvedené v článku 2. Tímto se nesmí předem předpokládat možnost, že implementace podmínek licence se neuskuteční později, pokud to bude možné.

3.   Spojené království musí komisi informovat ihned, jakmile budou implementovány záruky uvedené v odstavcích 1 a 2.

Článek 6

Spojené království musí požadovat, aby se společnost British Energy zavázala, na dobu šesti roků od data vydání tohoto rozhodnutí, že nebude vlastnit nebo mít právo rozhodování o:

| — | registrované provozní kapacitě pro výrobu elektrické energie z fosilních paliv (74), instalované v Evropském hospodářském prostoru,
  nebo |
| --- | --- |

—

registrované provozní kapacitě pro výrobu elektrické energie z fosilních paliv (74), instalované v Evropském hospodářském prostoru,

nebo

| — | registrované kapacitě velkých vodních elektráren ve Spojeném království, jak je definováno v Příkazu o nutnosti obnovitelných zdrojů (Renewables Obligation Order) z roku 2002, |
| --- | --- |

—

registrované kapacitě velkých vodních elektráren ve Spojeném království, jak je definováno v Příkazu o nutnosti obnovitelných zdrojů (Renewables Obligation Order) z roku 2002,

(oba typy kapacity jsou známy jako „omezená kapacita“), která by byla v úhrnu větší než 2 020 MW, s podmínkou, že:

| a) | během probíhajícího období vyřazení z činnosti (bude definováno níže) bude společnost British Energy oprávněna vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou vyšší než 2 020 MW za podmínky, že nebude tento přebytek nad omezenou kapacitou provozovat nebo se sama vzdá veškeré své provozní kontroly a zájmů nad tímto přebytkem nebo nad elektrickou energii vyrobenou nad rámec omezené kapacity. Pro tyto účely je „probíhající období vyřazení z činnosti“ časové období mezi:






  i) | datem, kdy společnost Eggborough Power Limited nebo Eggborough Power Holdings Limited přijala zprávu, že 1) budou uplatněny opce na nákup podílu ve společnosti Eggborough Power Limited nebo elektrárny v Eggborough; nebo že 2) bude uplatněn některý z požadavků na zajištění podílů ve společnosti Eggborough Power Limited nebo v elektrárně Eggborough;
  a |
| --- | --- | --- |

a)

během probíhajícího období vyřazení z činnosti (bude definováno níže) bude společnost British Energy oprávněna vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou vyšší než 2 020 MW za podmínky, že nebude tento přebytek nad omezenou kapacitou provozovat nebo se sama vzdá veškeré své provozní kontroly a zájmů nad tímto přebytkem nebo nad elektrickou energii vyrobenou nad rámec omezené kapacity. Pro tyto účely je „probíhající období vyřazení z činnosti“ časové období mezi:

i)

datem, kdy společnost Eggborough Power Limited nebo Eggborough Power Holdings Limited přijala zprávu, že 1) budou uplatněny opce na nákup podílu ve společnosti Eggborough Power Limited nebo elektrárny v Eggborough; nebo že 2) bude uplatněn některý z požadavků na zajištění podílů ve společnosti Eggborough Power Limited nebo v elektrárně Eggborough;

a

| ii) | datem, od kdy registrovaná výrobní kapacita elektrárny v Eggborough už nebude pro společnost British Energy dostupná; |
| --- | --- |

ii)

datem, od kdy registrovaná výrobní kapacita elektrárny v Eggborough už nebude pro společnost British Energy dostupná;

| b) | pokud se uskuteční některá z opcí na podílech ve společnosti Eggborough Power Limited nebo v elektrárně Eggborough, bude mít společnost British Energy oprávnění vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou, která nepřesáhne 2 222 MW, za podmínky, že operátorovi národní energetické sítě nahlásí svou omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a že nebude provozovat více než 2 020 MW z omezené kapacity;
  nebo |
| --- | --- |

b)

pokud se uskuteční některá z opcí na podílech ve společnosti Eggborough Power Limited nebo v elektrárně Eggborough, bude mít společnost British Energy oprávnění vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou, která nepřesáhne 2 222 MW, za podmínky, že operátorovi národní energetické sítě nahlásí svou omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a že nebude provozovat více než 2 020 MW z omezené kapacity;

nebo

| c) | pokud kapacita elektrárny v Eggborough nebude pro společnost British Energy dostupná z důvodu neodstranitelné poruchy nebo z důvodu zásahu vyšší moci, bude společnost British Energy oprávněna vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou, která není vyšší než 2 222 MW, za podmínky, že operátorovi národní energetické sítě nahlásí svou omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a že nebude provozovat více než 2 020 MW z omezené kapacity. |
| --- | --- |

c)

pokud kapacita elektrárny v Eggborough nebude pro společnost British Energy dostupná z důvodu neodstranitelné poruchy nebo z důvodu zásahu vyšší moci, bude společnost British Energy oprávněna vlastnit nebo mít právo rozhodování nad omezenou kapacitou, která není vyšší než 2 222 MW, za podmínky, že operátorovi národní energetické sítě nahlásí svou omezenou kapacitu ve výši 2 020 MW a že nebude provozovat více než 2 020 MW z omezené kapacity.

Článek 7

Spojené království musí požadovat, aby se společnost British Energy na dobu šesti roků od data vydání tohoto rozhodnutí zavázala, že bez předcházejícího písemného souhlasu Komise nebude vlastnit nebo mít právo rozhodování o jiné registrované provozní jaderné kapacitě pro výrobu elektrické energie v Evropském hospodářském prostoru, než jakou mají její stávající jaderná zařízení nebo že nebude uzavírat smlouvy o obsluze nebo údržbě, ve kterých společnost British Energy nemá účast na výstupu elektrické energie.

Článek 8

Spojené království musí během čtyř měsíců od vydání tohoto rozhodnutí na základě otevřeného a transparentního řízení stanovit nezávislého znalce pro účely sledování toho, zda společnost BE dodržuje podmínky stanovené v článku 9 (dále jen „nezávislý znalec“). O tomto ustanovení musí ihned informovat Komisi.

Článek 9

1.   Spojené království musí požadovat, aby se společnost British Energy zavázala:

| a) | nenabízet po dobu šesti roků od ustanovení nezávislého znalce dodávku konečným průmyslovým odběratelům, kteří nakupují elektrickou energii přímo od společnosti British Energy za podmínek, kdy smluvní cena energie je nižší než převládající cena na velkoobchodním trhu, avšak v případě výjimečných okolností na trhu, kdy nezávislý znalec rozhodne, že takové okolnosti, popsané v článku 10, nastaly („výjimečné okolnosti na trhu“), je společnost British Energy oprávněna, pokud takové výjimečné okolnosti budou dále převažovat, stanovit za podmínek podle článku 10 poctivě smluvní cenu za elektrickou energii nižší než je převládající cena na velkoobchodním trhu, pokud to bude pro společnost British Energy nutné, aby mohla reagovat na hospodářskou soutěž;
  a |
| --- | --- |

a)

nenabízet po dobu šesti roků od ustanovení nezávislého znalce dodávku konečným průmyslovým odběratelům, kteří nakupují elektrickou energii přímo od společnosti British Energy za podmínek, kdy smluvní cena energie je nižší než převládající cena na velkoobchodním trhu, avšak v případě výjimečných okolností na trhu, kdy nezávislý znalec rozhodne, že takové okolnosti, popsané v článku 10, nastaly („výjimečné okolnosti na trhu“), je společnost British Energy oprávněna, pokud takové výjimečné okolnosti budou dále převažovat, stanovit za podmínek podle článku 10 poctivě smluvní cenu za elektrickou energii nižší než je převládající cena na velkoobchodním trhu, pokud to bude pro společnost British Energy nutné, aby mohla reagovat na hospodářskou soutěž;

a

| b) | poctivě spolupracovat s nezávislým znalcem a včasně plnit všechny jeho rozumné požadavky včetně požadavků na předávání informací, dokumentů nebo přístup k zaměstnancům nebo vedení. |
| --- | --- |

b)

poctivě spolupracovat s nezávislým znalcem a včasně plnit všechny jeho rozumné požadavky včetně požadavků na předávání informací, dokumentů nebo přístup k zaměstnancům nebo vedení.

2.   Nezávislý znalec bude každý rok podávat Spojenému království zprávu o tom, jak společnost British Energy plní tyto podmínky. Spojené království tyto zprávy poskytne Komisi.

Článek 10

1.   Musí být prováděny následující kontroly za účelem vydání rozhodnutí, zda nastaly výjimečné podmínky na trhu:

| a) | V kterémkoliv období [...] (které nekončí dříve než [...] před dnem níže definovaného Žlutého oznámení), [...] ze stávajících průmyslových konečných uživatelů společnosti British Energy, kterým British Energy učinila nabídku na dodávku za podmínek, kdy smluvní rozsah dodávky elektrické energie za cenu vyšší, než je velkoobchodní cena ve výši [...], odmítlo nabídku společnosti British Energy. |
| --- | --- |

a)

V kterémkoliv období [...] (které nekončí dříve než [...] před dnem níže definovaného Žlutého oznámení), [...] ze stávajících průmyslových konečných uživatelů společnosti British Energy, kterým British Energy učinila nabídku na dodávku za podmínek, kdy smluvní rozsah dodávky elektrické energie za cenu vyšší, než je velkoobchodní cena ve výši [...], odmítlo nabídku společnosti British Energy.

| b) | Objem prodané elektrické energie na velkoobchodním trhu za období [...] poklesl na méně než [...] průměrného objemu prodaného ve stejném období za posledních [...], pro které jsou dostupné údaje. |
| --- | --- |

b)

Objem prodané elektrické energie na velkoobchodním trhu za období [...] poklesl na méně než [...] průměrného objemu prodaného ve stejném období za posledních [...], pro které jsou dostupné údaje.

| c) | Společnost British Energy nabízí dodávku minimálně [...] elektrické energie na velkoobchodní trh [...] a tento objem není prodán během [...]. |
| --- | --- |

c)

Společnost British Energy nabízí dodávku minimálně [...] elektrické energie na velkoobchodní trh [...] a tento objem není prodán během [...].

2.   Pokud společnost British Energy čelí podobným okolnostem a pokud se domnívá, že by bylo nutné odvolat se na výjimečné okolnosti na trhu, musí nejprve informovat nezávislého znalce, nastínit svou analýzu situace a svou pozici v souvislosti s kontrolou cílů („Žluté oznámení“).

3.   Pokud se okolnosti po zpracování Žlutého oznámení nezlepší a pokud jsou splněny podmínky výše uvedené kontroly a) společně s kontrolou b) nebo s kontrolou c), musí společnost British Energy oznámit nezávislému znalci, že má v úmyslu reagovat na konkurenci stanovením cen, které jsou nižší než velkoobchodní ceny a musí dodat nejaktuálnější podklady, které má k dispozici. Nezávislý znalec potom musí během 24 hodin potvrdit nebo vyvrátit, zda kontrola a) společně s kontrolou b) nebo c) uvedené výše byla nebo nebyla vyhovující a v souladu s tím vyhlásit existenci výjimečných okolností na trhu.

4.   Pokud nezávislý znalec vyhlásí výjimečné okolnosti na trhu, musí být společnost British Energy oprávněna po dobu [...] stanovenou nezávislým znalcem čestně nabízet ceny, aby byla v přímém prodeji konkurenceschopná na trhu.

5.   Období [...] může být nezávislým znalcem prodlouženo na takovou dobu, po kterou jsou splněny podmínky výše uvedené kontroly c).

6.   Na konci tohoto období se budou na společnost British Energy znovu vztahovat omezení cen podle článku 9.

7.   Po skončení tohoto období musí společnost British Energy předat nezávislému znalci zprávu, ve které bude sumarizovat své obchodní aktivity během tohoto období. Tyto informace musí nezávislý znalec vyhodnotit ve své roční zprávě.

8.   Po skončení smluvních vztahů, během kterých vznikly výjimečné okolnosti na trhu, musí nezávislý znalec zveřejnit skutečnost, že takové okolnosti vyhlásil a jak dlouho tyto okolnosti trvaly.

Článek 11

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 22. září 2004.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 180, 31.7.2003, s. 5.

1

(2)  Úř. věst. C 39, 18.2.2003, s. 15.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  Tedy ty náklady, kterým se nelze vyhnout zastavením výroby elektrické energie nebo uzavřením elektráren.

4

(5)  Tedy ty náklady, kterým se lze vyhnout zastavením výroby elektrické energie nebo uzavřením elektráren.

5

(6)  Původní návrh: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2003 na základě cen z prosince roku 2002. Současné předpoklady: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2004 na základě cen z března roku 2004.

6

(7)  Diskontní sazba je 5,4 % nominální sazby doporučené jako referenční sazba z 1. ledna 2003 v souladu s Oznámením Komise o způsobu stanovení referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 273 ze dne 9.9.1997, s. 3).

7

Původní návrh: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2003 na základě cen z prosince roku 2002.

Současné předpoklady: Platby v hotovosti byly oceněny v březnu roku 2004 na základě cen z března roku 2004.

(8)  Společnost BE nakupuje palivo pro jaderné elektrárny s reaktory typu PWR od jiné společnosti a nemá uzavřeny žádné smlouvy o likvidaci vyhořelého paliva z těchto reaktorů, protože je skladuje na místě.

8

(9)  Tato procentní sazba odpovídá diskontní sazbě ve veřejném sektoru.

9

(10)  Definice těchto tří scénářů je uvedena v níže uvedeném bodě 111.

10

(11)  Předpokládá se, že datum účinnosti plánu restrukturalizace je 1. duben 2004. NPV k březnu roku 2003.

11

(12)  Hrubé rozpětí závisí na celkových tržbách před zúročením a zdaněním snížených o přímé náklady na dodávku (včetně nákladů na elektrickou energii a na dodávku). Zdroj: BE.

12

Zdroj:

(13)  Nejistoty jsou oblasti, kde BE a její poradci cítí vyšší riziko toho, že nemusí být dosaženo základních předpokladů. Citlivosti se týkají úrovní výstupů v různých případech tak, aby odrážely historicky špatnou výkonnost elektráren.

13

(14)  Obchodní tajemství.

14

(15)  Úř. věst. C 368, 23.12.1994, s. 12.

15

(16)  Sb. rozh. 1982, s. 2545.

16

(17)  Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

17

(18)  TUSNE popisuje sama sebe jako „neformální organizaci odborářů, kteří podporují civilní využití jaderné energie jako prostředku pro generaci energie v rámci vyvážené energetické politiky a bezpečného a čistého životního prostředí“.

18

(19)  Robert Freer je konzultant.

19

(20)  CIA je obchodní asociace tvořená ze 180 provozních společností, z nichž některé jsou hlavní spotřebitelé elektrické energie ve Spojeném království.

20

(21)  JHA je velký britský analytik trhu.

21

(22)  EIUG je organizace, která zastupuje spotřebitele v energeticky náročných sektorech průmyslu UK.

22

(23)  Terra Nitrogen je výrobce dusíku, je součástí skupiny Terra, která vyrábí také metanol. Je to významný odběratel elektrické energie ve Spojeném království.

23

(24)  Energywatch je nevládní veřejná organizace, zastupující zájmy spotřebitelů plynu a elektrické energie ve Velké Británii.

24

(25)  TVO je finský výrobce elektrické energie a provozovatel jaderných elektráren.

25

(26)  National Grid Transco je vlastník a provozovatel přenosového systému v Anglii a Walesu. Je to privátní společnost, která je nezávislá na obchodních zájmech ohledně výroby a dodávky.

26

(27)  Královská akademie, založená v roce 1976 za účelem podpory strojírenství.

27

(28)  EECL provozuje 396 MW elektrárnu s turbínami s kombinovaným paroplynným cyklem (CCGT) v severním Londýně. Patří americké společnosti Indeck Energy Services Inc.

28

(29)  EIC je nezávislá organizace, jejímž cílem je poskytovat podporu a informace o trhu obchodním spotřebitelům energie v UK.

29

(30)  Organizace, která zastupuje zájmy téměř 200 velkých zástupců průmyslu, maloobchodu a veřejného sektoru, pro něž náklady za plyn a elektřinu představují významnou výdajovou položku.

30

(31)  Věc C-256/97, Sb. rozh. 1999, s. I–3913.

31

(32)  Ustanovení čl. 305 odst. 2 Smlouvy o ES uvádí, že „ustanovení této smlouvy nemění ustanovení Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii“

32

(33)  Rozsudek ze dne 10. prosince 2002, C-29/99.

33

(34)  Úř. věst. L 27, 30.1.1997, s. 20.

34

(35)  Rozsudek ze dne 29. dubna 1999, C-342/96, Španělské království v. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. s. I-2459.

35

(36)  Včetně všech závazků na konečnou likvidaci tohoto historického vyhořelého paliva.

36

(37)  Stanoveno na základě toho, že efektivita BE vychází [...] GBP/MWh a je ekvivalentní [...] GBP/kgU.

37

(38)  Výnosové ceny elektrické energie odráží hodnotu elektrické energie pro pokrytí základního výkonu, prodávané v NETA.

38

(39)  BE v současnosti neprováděla žádnou likvidaci svého vyhořelého paliva z toho důvodu, že ve Spojeném království dosud nebyl stanoven způsob konečné likvidace tohoto paliva.

39

(40)  Ta je dostupná na internetových stránkách anglické organizace Greenpeace na adrese: http://www.greenpeace.org.uk/MultimediaFiles/Live/FullReport/6273.pdf.

40

(41)  Použit stejný převod 1 GBP = 1,82 USD jako v uvedené zprávě.

41

(42)  M. Bunn a kol. The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel. Konečná zpráva, prosinec 2003.

42

The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel

(43)  V červenci roku 2003 uváděla společnost Argus ceny základního výkonu ve smlouvách pro zimní období 2003/2004 ve výši 20,96 GBP/MWh. Dne 7. srpna 2003 oznámila společnost UKPX budoucí ceny základního výkonu pro stejné období ve výši 22,55 GBP/MWh. Ve stejný den oznámila společnost UKPX budoucí ceny základního výkonu pro léto roku 2006 ve výši 20,50 GBP/MWh a zúčtovací ceny pro zimu roku 2006 ve výši 27,15 GBP/MWh. Zdroj: Argus a UKPX, citace zprávy z Frontier Economics „Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain“, srpen 2003, příloha k písemnému oznámení společnosti BE.

43

Zdroj:

Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain

(44)  Rozsudek ze dne 16. května 2002, C-482/99, Francouzská republika v. Komise Evropských společenství, Sb. rozh. s. I-04397, bod 24.

44

(45)  Úř. věst. L 195, 29.7.1980, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2000/52/ES (Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 75).

45

(46)  Stanovisko generálního advokáta Jacobse ve věci C-482/99, Francouzská republika v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. I-04397.

46

(47)  Byl použit převod 1 GBP = 1,5 EUR.

47

(48)  Zdroj: internetové stránky firmy Posiva Oy. www.posiva.fi. Tento předpoklad je založen na nákladech za 1 kg vyhořelého paliva. Převodem této hodnoty na tunu uranu (uloženého před použitím) může velice nepatrně podcenit skutečné náklady, protože články vyhořelého paliva obsahují v distančních vložkách a v trubkách také malý podíl neuranového materiálu.

48

Zdroj:

Posiva

(49)  Viz také oddíl VI.1 výše.

49

(50)  Cena elektrické energie za odběr základního výkonu na velkoobchodním trhu má dopad na strukturu nákladů elektráren společnosti BE, protože je to vstupní hodnota pro stanovení ceny, kterou BE platí BNFL za likvidaci svého vyhořelého paliva.

50

(51)  Čistá aktuální hodnota v prosinci 2002 diskontovaná na 5,4 % nominální sazby.

51

(52)  Podle Mezinárodní agentury pro atomovou energii bylo na celém světě v roce 2003 kompletně vyřazeno z provozu pouze 6 jaderných elektráren. Zdroj: IAEA – Nuclear Technology Review 2003.

52

Zdroj:

(53)  Viz „A European Perspective on the Funding of Decommissioning and Related Activities of the End of the Nuclear Cycle“. José A. Hoyos Pérez. Mezinárodní seminář Národní asociace pro vzdělávání „Volba strategie pro vyřazení jaderných zařízení z provozu“; Tarragona, Španělsko; 1.–5. září 2003.

53

A European Perspective on the Funding of Decommissioning and Related Activities of the End of the Nuclear Cycle

(54)  Radioactive Waste Management and Decommissioning in an Enlarged European Union. Derek M. Taylor. 19. pobytová letní škola na téma Vyřazení z provozu a likvidace radioaktivního odpadu; Cambridge UK; 30. června – 4. července 2003.

54

(55)  Čistá aktuální hodnota v prosinci 2002 diskontovaná na 5,4 % nominální sazby.

55

(56)  Viz Oznámení Komise o způsobu stanovení referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 273, 9.9.1997, s. 3) v kombinaci s oznámením Komise o technickém přizpůsobení metody pro stanovení referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 241, 26.8.1999, s. 9) a článek 9 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

56

(57)  Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 11.

57

(58)  Tento závěr je dále v souladu se závěrem učiněným Komisí v případech slučování, kde se uvažovalo, že geografický trh je národní trh.

58

(59)  Společnost Argus v červenci 2003 oznámila cenu smluv za odběr základního výkonu pro zimu roku 2003/2004 ve výši 20,96 GBP/MWh. Dne 7. srpna 2003 oznámila společnost UKPX ceny budoucích smluv za odběr základního výkonu pro stejné období ve výši 22,55 GBP/MWh. Stejný den oznámila UKPX cenu budoucích smluv za odběr základního výkonu pro léto roku 2006 ve výši 20,50 GBP/MWh a zúčtovací ceny pro zimu roku 2006 ve výši 27,15 GBP/MWh. Zdroj: Argus a UKPX, jak je citovala zpráva v Frontier Economics „Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain“, srpen 2003, přiložená k písemnému vyjádření BE.

59

Zdroj:

Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain

(60)  Zpráva PowerInk „Survey of the markets served by British Energy“, březen 2003, přiložená k oznámení orgánů UK, uvádí nejvýhodnější ceny pro nové účastníky mezi 20 a 25 GBP/MWh. Předchozí rozhodnutí Komise v tomto sektoru bylo založeno na předpokladech nejvýhodnějších cen pro nové účastníky ve výši 35,5 EUR/MWh (přibližně 23,7 GBP/MWh). Viz například rozhodnutí Komise v případu N133/01 – Prvkové náklady v Řecku (Úř. věst. C 9, 15.1.2003, s. 6).

60

Survey of the markets served by British Energy

(61)  Průměrná špičková poptávka během studené vlny je scénář zimní špičkové poptávky, kdy je 50 % šance, že bude překročena pouze z důvodu vlivu počasí. Toto je definice, kterou používá operátor přenosové sítě v Anglii a Walesu: společnost National Grid Transco.

61

(62)  Hodnota 20 % ve zprávě „The Closure of British Energy’s UK Nuclear Power Plants“ od Johna H Large z Large & Associates, duben 2003, připojená k vyjádření organizace Greenpeace. Hodnota 20 % ve zprávě „The closure of British Energy’s UK nuclear power stations“ od společnosti ILEX energy consulting, září 2002, připojená k vyjádření organizace Greenpeace.

62

The Closure of British Energy’s UK Nuclear Power Plants

The closure of British Energy’s UK nuclear power stations

(63)  Tato zpráva je k nahlédnutí na internetové stránce:

63

http://www.nationalgrid.com/uk/library/documents/sys_04/default.asp? action = & sNode = SYS & Exp = Y.

(64)  57 000 MW je průměrná hodnota prognózy špičkové zimní poptávky (ACS) pro příslušné tři roky.

64

(65)  Dostupný na adrese http://www.scottish-southern.co.uk/popups/7yearstatement.asp.

65

(66)  Dostupný na adrese http://www.scottishpower.com/applications/publish/downloadPublicDocument.jsp? guid =2e0a12_fa5719a547_-7ff60a026463 & folderPath =/root/ScottishPower Media Library/Documents and Reports/& downloadParameter = Attachment.

66

(67)  Špičková zimní poptávka (ACS) se v každé zóně může mírně lišit od předpokládané špičkové poptávky v závislosti na povětrnostních podmínkách v porovnání s povětrnostními podmínkami ACS. Aktuální špičková zimní poptávka ve Velké Británii se může také mírně lišit od prostého součtu tří geografických hodnot. Aby ji bylo možno přesně spočítat, musela by být provedena analýza vztahu mezi požadavky v těchto regionech, pro kterou však nejsou dostupné žádné údaje. Je však rozumné domnívat se, že špičky jsou opravdu vzájemně provázány, protože mezi geografickými oblastmi neexistuje žádný časový posun a ve všech třech regionech převládá stejné počasí.

67

(68)  76 469 převyšuje 61 853 o 23,6 %.

68

(69)  To může být výhodné i pro zákazníka, protože mezi výrobcem a zákazníkem není žádný prostředník.

69

(70)  Kromě BNFL neprovozuje žádný konkurent BE ve Velké Británii jaderné reaktory.

70

(71)  Ve smyslu Příkazu o nutnosti obnovitelných zdrojů z roku 2002.

71

(72)  Viz bod odůvodnění č. 186.

72

(73)  Viz výroční zpráva společnosti Energywatch za období duben 2002–březen 2003, dostupná na adrese http://www.energywatch.org.uk/uploads/20022003_Annual_Report.pdf.

73

(74)  Kromě pomocné kapacity na fosilní paliva u jejích jaderných elektráren.

74

---