# Úřední věstník L 240/16.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 240 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4816. září2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 240

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4816. září2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 1487/2005 ze dne 12. září 2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1488/2005 ze dne 15. září 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 17 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1489/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. září 2005 | 19 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1490/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se mění vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu stanovené nařízením (ES) č. 1462/2005 | 22 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1491/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 5. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1138/2005 | 24 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1492/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky | 25 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1493/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004 | 33 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1494/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004 | 35 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1495/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1166/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej kukuřice na trhu Společenství ze zásob francouzské intervenční agentury | 36 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1496/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1168/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej kukuřice na trhu Společenství ze zásob rakouské intervenční agentury | 37 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1497/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se opravuje rozhodnutí Rady a Komise 2005/430/ES, Euratom o uzavření dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé | 38 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1498/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1262/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/2001, pokud jde o nákup a prodej cukru intervenčními agenturami | 39 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 1499/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky jednoskvrnné v oblastech ICES I, II (vody Norska) plavidly plujícími pod vlajkou Španělska | 40 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1500/2005 ze dne 15. září 2005 o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1058/2005 | 42 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1501/2005 ze dne 15. září 2005 týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ovsa dle nařízení (ES) č. 1438/2005 | 43 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 1502/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005 | 44 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 1487/2005 ze dne 12. září 2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

1

Nařízení Komise (ES) č. 1488/2005 ze dne 15. září 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

17

Nařízení Komise (ES) č. 1489/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. září 2005

19

Nařízení Komise (ES) č. 1490/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se mění vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu stanovené nařízením (ES) č. 1462/2005

22

Nařízení Komise (ES) č. 1491/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 5. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1138/2005

24

Nařízení Komise (ES) č. 1492/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky

25

Nařízení Komise (ES) č. 1493/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

33

Nařízení Komise (ES) č. 1494/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004

35

*

Nařízení Komise (ES) č. 1495/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1166/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej kukuřice na trhu Společenství ze zásob francouzské intervenční agentury

36

*

Nařízení Komise (ES) č. 1496/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1168/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej kukuřice na trhu Společenství ze zásob rakouské intervenční agentury

37

*

Nařízení Komise (ES) č. 1497/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se opravuje rozhodnutí Rady a Komise 2005/430/ES, Euratom o uzavření dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé

38

*

Nařízení Komise (ES) č. 1498/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 1262/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/2001, pokud jde o nákup a prodej cukru intervenčními agenturami

39

*

Nařízení Komise (ES) č. 1499/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky jednoskvrnné v oblastech ICES I, II (vody Norska) plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

40

Nařízení Komise (ES) č. 1500/2005 ze dne 15. září 2005 o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1058/2005

42

Nařízení Komise (ES) č. 1501/2005 ze dne 15. září 2005 týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ovsa dle nařízení (ES) č. 1438/2005

43

Nařízení Komise (ES) č. 1502/2005 ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005

44

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o státní podpoře č. C 38/03 prováděné Španělskem (další podpora na restrukturalizaci ve prospěch španělských státních loděnic)
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3918)

   (
  1
  ) | 45 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o státní podpoře č. C 38/03 prováděné Španělskem (další podpora na restrukturalizaci ve prospěch španělských státních loděnic)
  (oznámeno pod číslem K(2004) 3918)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 3918)

1

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1487/2005

ze dne 12. září 2005,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Prozatímní opatření

| (1) | Dne 15. března 2005 uložila Komise nařízením (ES) č. 426/2005 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 15. března 2005 uložila Komise nařízením (ES) č. 426/2005 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).

| (2) | Je třeba připomenout, že šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období šetření“). Posuzování trendů podstatných pro stanovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(2)

Je třeba připomenout, že šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období šetření“). Posuzování trendů podstatných pro stanovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   Následný postup

| (3) | Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken z ČLR byly všem stranám poskytnuty skutečnosti a úvahy, na kterých bylo založeno prozatímní nařízení. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly k těmto poskytnutým informacím zaujmout stanovisko. |
| --- | --- |

(3)

Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken z ČLR byly všem stranám poskytnuty skutečnosti a úvahy, na kterých bylo založeno prozatímní nařízení. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly k těmto poskytnutým informacím zaujmout stanovisko.

| (4) | Některé zúčastněné strany podaly písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly také příležitost k ústnímu slyšení. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené dotčenými stranami byly prozkoumány a na jejich základě byly podle potřeby upraveny prozatímní závěry. |
| --- | --- |

(4)

Některé zúčastněné strany podaly písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly také příležitost k ústnímu slyšení. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené dotčenými stranami byly prozkoumány a na jejich základě byly podle potřeby upraveny prozatímní závěry.

| (5) | Komise dále poskytla veškeré podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečné vybrání výše cla zajištěného prostřednictvím prozatímního cla. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto poskytnutí informací podat námitku. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly uváženy a v příslušných případech byly závěry odpovídajícím způsobem upraveny. |
| --- | --- |

(5)

Komise dále poskytla veškeré podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečné vybrání výše cla zajištěného prostřednictvím prozatímního cla. Zúčastněným stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto poskytnutí informací podat námitku. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly uváženy a v příslušných případech byly závěry odpovídajícím způsobem upraveny.

B.   DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (6) | Připomíná se, že v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly za dotyčný výrobek označeny hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken, což jsou tkaniny z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahující 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, která jsou barvená nebo potištěná. Tímto se také vysvětluje, že i pokud se dotyčný výrobek běžně používá při výrobě oděvních aplikací, mj. při výrobě podšívek oděvů a výrobě větrovek, sportovního oblečení, lyžařského oblečení, spodního prádla a módních výrobků, může se použít také při výrobě dalších aplikací, ačkoli v menší míře. Proto se i na všechny hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken, které jsou uvedeny výše, bez ohledu na jejich konečné použití, vztahuje definice výrobku. I když se dotyčný výrobek používá při výrobě jedné či druhé aplikace, jeho základní fyzikální a technické vlastnosti zůstávají stejné a rozdíl v použití proto neovlivňuje definici dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(6)

Připomíná se, že v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly za dotyčný výrobek označeny hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken, což jsou tkaniny z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahující 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, která jsou barvená nebo potištěná. Tímto se také vysvětluje, že i pokud se dotyčný výrobek běžně používá při výrobě oděvních aplikací, mj. při výrobě podšívek oděvů a výrobě větrovek, sportovního oblečení, lyžařského oblečení, spodního prádla a módních výrobků, může se použít také při výrobě dalších aplikací, ačkoli v menší míře. Proto se i na všechny hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken, které jsou uvedeny výše, bez ohledu na jejich konečné použití, vztahuje definice výrobku. I když se dotyčný výrobek používá při výrobě jedné či druhé aplikace, jeho základní fyzikální a technické vlastnosti zůstávají stejné a rozdíl v použití proto neovlivňuje definici dotyčného výrobku.

| (7) | Potvrzuje se, že definice výrobku se vztahuje také na bělené tkaniny. Takové tkaniny se však odlišují od nebělených tkanin z nití ze syntetických nekonečných vláken (také nazývané šedé tkaniny), které se získávají po tkaní, ale před barvením, a jsou surovinou pro výrobu dotyčného výrobku. Na tyto nebělené tkaniny se nevztahuje oblast působnosti definice výrobku. Jak se uvádí výše, bělené tkaniny spadají pod kódy KN ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 a ex 5407 69 10, a proto tyto kódy KN musejí být přidány do operativní části tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Potvrzuje se, že definice výrobku se vztahuje také na bělené tkaniny. Takové tkaniny se však odlišují od nebělených tkanin z nití ze syntetických nekonečných vláken (také nazývané šedé tkaniny), které se získávají po tkaní, ale před barvením, a jsou surovinou pro výrobu dotyčného výrobku. Na tyto nebělené tkaniny se nevztahuje oblast působnosti definice výrobku. Jak se uvádí výše, bělené tkaniny spadají pod kódy KN ex 5407 51 00, ex 5407 61 10 a ex 5407 69 10, a proto tyto kódy KN musejí být přidány do operativní části tohoto nařízení.

| (8) | Nakonec se také potvrzuje, že dotyčný výrobek by se měl rozlišovat od tkaných textilií z polyesterových vláken z různobarevných nití, u nichž jsou předbarvené nitě setkány do látky a design je utvořen tkaním vzoru. Posledně zmíněný výrobek má jiné základní fyzikální a chemické charakteristiky, protože použitá surovina (předbarvené nitě) je odlišná a design se získává tkaním a nikoliv potiskem či barvením. Tento typ hotové textilie je navíc běžně používán jako dekorační látka, zatímco dotyčný výrobek je používán téměř výhradně pro výrobu oděvů. |
| --- | --- |

(8)

Nakonec se také potvrzuje, že dotyčný výrobek by se měl rozlišovat od tkaných textilií z polyesterových vláken z různobarevných nití, u nichž jsou předbarvené nitě setkány do látky a design je utvořen tkaním vzoru. Posledně zmíněný výrobek má jiné základní fyzikální a chemické charakteristiky, protože použitá surovina (předbarvené nitě) je odlišná a design se získává tkaním a nikoliv potiskem či barvením. Tento typ hotové textilie je navíc běžně používán jako dekorační látka, zatímco dotyčný výrobek je používán téměř výhradně pro výrobu oděvů.

| (9) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken (dále jen „HOTPNV“), které se používají pro nábytkovou nebo domácí dekoraci, neměly být zahrnuty do antidumpingových opatření. Jedna ze zúčastněných stran dovážející polyesterová vlákna určená pro deštníky také namítala, že používání textilií, které dovážejí, je díky rozdílu ve váze odlišné a nevyhovující pro textilní průmysl. |
| --- | --- |

(9)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by hotové oděvní textilie z polyesterových nekonečných vláken (dále jen „HOTPNV“), které se používají pro nábytkovou nebo domácí dekoraci, neměly být zahrnuty do antidumpingových opatření. Jedna ze zúčastněných stran dovážející polyesterová vlákna určená pro deštníky také namítala, že používání textilií, které dovážejí, je díky rozdílu ve váze odlišné a nevyhovující pro textilní průmysl.

| (10) | Šetření opravdu prokázalo, že některé části dotyčného výrobku se, ačkoli v menší míře, používají pro účely nábytkové a bytové dekorace. Tyto textilie však, navzdory rozdílům v řadě faktorů, jako např. barva, velikost nití a konečné zpracování, mají stejné fyzikální a chemické charakteristiky jako textilie pro oděvní použití. Dospělo se tedy k závěru, že by neměla být vyčleněna z definice výrobku. |
| --- | --- |

(10)

Šetření opravdu prokázalo, že některé části dotyčného výrobku se, ačkoli v menší míře, používají pro účely nábytkové a bytové dekorace. Tyto textilie však, navzdory rozdílům v řadě faktorů, jako např. barva, velikost nití a konečné zpracování, mají stejné fyzikální a chemické charakteristiky jako textilie pro oděvní použití. Dospělo se tedy k závěru, že by neměla být vyčleněna z definice výrobku.

| (11) | Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že v závislosti na použití výrobku, např. jako podšívky málo kvalitních oděvů nebo jako textilní materiál pro vysoce kvalitní oděvy, jsou ceny a kvalita významně rozdílné a tyto výrobky by neměly být považovány za jeden z dotyčných výrobků. |
| --- | --- |

(11)

Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že v závislosti na použití výrobku, např. jako podšívky málo kvalitních oděvů nebo jako textilní materiál pro vysoce kvalitní oděvy, jsou ceny a kvalita významně rozdílné a tyto výrobky by neměly být považovány za jeden z dotyčných výrobků.

| (12) | V tomto ohledu by se mělo poznamenat, že rozdíl v typu a v ceně byl vysvětlen kontrolními čísly výrobků (kódy KČV) stanovenými pro šetření, které zajišťují, že rozličné typy výrobků jsou srovnávány s obdobnými typy výrobků. |
| --- | --- |

(12)

V tomto ohledu by se mělo poznamenat, že rozdíl v typu a v ceně byl vysvětlen kontrolními čísly výrobků (kódy KČV) stanovenými pro šetření, které zajišťují, že rozličné typy výrobků jsou srovnávány s obdobnými typy výrobků.

| (13) | V 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo stanoveno, že Komise shledala, že HOTPNV vyráběné výrobním odvětvím Společenství a prodávané na trhu Společenství, stejně jako HOTPNV vyráběné v dotyčných zemích a dovážené do Společenství, jsou obdobné výrobky, poněvadž neexistují žádné rozdíly v základních fyzikálních a chemických vlastnostech ani v použití existujících různých druhů. |
| --- | --- |

(13)

V 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo stanoveno, že Komise shledala, že HOTPNV vyráběné výrobním odvětvím Společenství a prodávané na trhu Společenství, stejně jako HOTPNV vyráběné v dotyčných zemích a dovážené do Společenství, jsou obdobné výrobky, poněvadž neexistují žádné rozdíly v základních fyzikálních a chemických vlastnostech ani v použití existujících různých druhů.

| (14) | Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se definice výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se obsah a prozatímní závěry 11. až 16. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se definice výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se obsah a prozatímní závěry 11. až 16. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

C.   STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM

| (15) | Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby podrobnosti o spolupracujících výrobcích ve Společenství byly zveřejněny s cílem umožnit zúčastněným stranám posouzení, zda byly splněny stávající požadavky. Jak je stanoveno v 8. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, požadovali vývozci ve Společenství ve smyslu článku 19 základního nařízení, aby jejich údaje nebyly zveřejněny, neboť jejich uveřejnění by je nepříznivě ovlivnilo. Jelikož někteří z nich kupují polyesterové nitě (jejich hlavní surovinu) od čínských dodavatelů, existuje zde riziko odvetných opatření. Bylo shledáno, že jejich žádost je dostatečně odůvodněná, a proto jí bylo vyhověno. |
| --- | --- |

(15)

Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby podrobnosti o spolupracujících výrobcích ve Společenství byly zveřejněny s cílem umožnit zúčastněným stranám posouzení, zda byly splněny stávající požadavky. Jak je stanoveno v 8. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, požadovali vývozci ve Společenství ve smyslu článku 19 základního nařízení, aby jejich údaje nebyly zveřejněny, neboť jejich uveřejnění by je nepříznivě ovlivnilo. Jelikož někteří z nich kupují polyesterové nitě (jejich hlavní surovinu) od čínských dodavatelů, existuje zde riziko odvetných opatření. Bylo shledáno, že jejich žádost je dostatečně odůvodněná, a proto jí bylo vyhověno.

D.   DUMPING

1.   Zacházení jako v tržní ekonomice

| (16) | Připomíná se, že v současném šetření se přihlásilo 49 vyvážejících výrobců v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržní ekonomice v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Každá jednotlivá žádost o zacházení jako v tržní ekonomice byla zkoumána, zda splňuje pět kritérií stanovených v uvedeném článku. |
| --- | --- |

(16)

Připomíná se, že v současném šetření se přihlásilo 49 vyvážejících výrobců v ČLR, kteří požádali o zacházení jako v tržní ekonomice v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Každá jednotlivá žádost o zacházení jako v tržní ekonomice byla zkoumána, zda splňuje pět kritérií stanovených v uvedeném článku.

| (17) | Na tomto základě a podle 23. bodu odůvodnění prozatímního nařízení mohlo 25 společností úspěšně prokázat, že splnily pět příslušných kritérií pro zacházení jako v tržní ekonomice. Zbývajícím společnostem nemohlo být zacházení jako v tržní ekonomice uděleno: 10 z nich nedostatečně spolupracovalo při šetření tím, že neposkytlo nezbytné požadované informace, a u 14 dalších bylo shledáno, že nesplňují kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení z důvodů shrnutých v níže uvedené tabulce:










  Společnost | Kritéria |
| --- | --- | --- |
| Čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c) čtvrtá odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c) pátá odrážka |
| 1 | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | splněno |
| 2 | splněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 3 | splněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 4 | nesplněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 5 | nesplněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 6 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 7 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 8 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 9 | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | splněno |
| 10 | nesplněno | splněno | splněno | splněno | splněno |
| 11 | splněno | nesplněno | splněno | splněno | splněno |
| 12 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 13 | splněno | splněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 14 | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno | splněno |
| Zdroj: ověřené odpovědi v dotaznících spolupracujících čínských vývozců. |

(17)

Na tomto základě a podle 23. bodu odůvodnění prozatímního nařízení mohlo 25 společností úspěšně prokázat, že splnily pět příslušných kritérií pro zacházení jako v tržní ekonomice. Zbývajícím společnostem nemohlo být zacházení jako v tržní ekonomice uděleno: 10 z nich nedostatečně spolupracovalo při šetření tím, že neposkytlo nezbytné požadované informace, a u 14 dalších bylo shledáno, že nesplňují kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení z důvodů shrnutých v níže uvedené tabulce:

Společnost

Kritéria

Čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c) čtvrtá odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c) pátá odrážka

1

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

splněno

2

splněno

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

3

splněno

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

4

nesplněno

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

5

nesplněno

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

6

splněno

splněno

nesplněno

splněno

splněno

7

splněno

splněno

nesplněno

splněno

splněno

8

splněno

splněno

nesplněno

splněno

splněno

9

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

splněno

10

nesplněno

splněno

splněno

splněno

splněno

11

splněno

nesplněno

splněno

splněno

splněno

12

splněno

splněno

nesplněno

splněno

splněno

13

splněno

splněno

nesplněno

splněno

splněno

14

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

splněno

Zdroj: ověřené odpovědi v dotaznících spolupracujících čínských vývozců.

| (18) | Dotčeným společnostem a žadatelům byla dána možnost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Výsledky analýzy připomínek obdržených od různých zúčastněných stran jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

(18)

Dotčeným společnostem a žadatelům byla dána možnost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Výsledky analýzy připomínek obdržených od různých zúčastněných stran jsou uvedeny níže.

| (19) | Obecně je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je důkazní břemeno na vyvážejících výrobcích, kteří žádají o zacházení jako v tržní ekonomice, jelikož tento článek stanoví, že je na společnostech, aby poskytly dostačující důkazy, že působí v souladu s podmínkami tržní ekonomiky. Pokud přetrvávají pochybnosti, například z toho důvodu, že dotčená(é) společnost(i) neposkytla(y) nebo nebyla(y) schopna(y) poskytnout nezbytné informace, nebo tyto informace nebyly dostačující, zacházení jako v tržní ekonomice nemůže být uděleno. |
| --- | --- |

(19)

Obecně je třeba poznamenat, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je důkazní břemeno na vyvážejících výrobcích, kteří žádají o zacházení jako v tržní ekonomice, jelikož tento článek stanoví, že je na společnostech, aby poskytly dostačující důkazy, že působí v souladu s podmínkami tržní ekonomiky. Pokud přetrvávají pochybnosti, například z toho důvodu, že dotčená(é) společnost(i) neposkytla(y) nebo nebyla(y) schopna(y) poskytnout nezbytné informace, nebo tyto informace nebyly dostačující, zacházení jako v tržní ekonomice nemůže být uděleno.

| (20) | Dále se poznamenává, že je třeba bez výhrady splnit všech pět kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, aby společnosti mohlo být uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Jinými slovy, pokud je jen jediné z kritérií splněno pouze částečně, zacházení jako v tržní ekonomice nemůže být uděleno. Orgány ES také podle svého zavedeného postupu přezkoumají, zda podmínky pro zacházení jako v tržní ekonomice splňuje i uskupení společností ve spojení jako celek, což znamená, že každá ze společností ve spojení vyrábějící a/nebo prodávající dotyčný výrobek musí prokázat, že splňuje kritéria pro zacházení jako v tržní ekonomice. |
| --- | --- |

(20)

Dále se poznamenává, že je třeba bez výhrady splnit všech pět kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, aby společnosti mohlo být uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Jinými slovy, pokud je jen jediné z kritérií splněno pouze částečně, zacházení jako v tržní ekonomice nemůže být uděleno. Orgány ES také podle svého zavedeného postupu přezkoumají, zda podmínky pro zacházení jako v tržní ekonomice splňuje i uskupení společností ve spojení jako celek, což znamená, že každá ze společností ve spojení vyrábějící a/nebo prodávající dotyčný výrobek musí prokázat, že splňuje kritéria pro zacházení jako v tržní ekonomice.

| (21) | V tomto kontextu tvrdily společnosti 4, 5, 9 a 14, že posouzení, zda společnosti bude či nebude uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, musí být učiněno na základě celkového přehledu, a jelikož Komise zjistila, že pouze některá hlediska pro příslušná kritéria nebyly splněny, mělo by jim být zacházení jako v tržní ekonomice uděleno. Tato tvrzení byla zamítnuta na základě 20. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(21)

V tomto kontextu tvrdily společnosti 4, 5, 9 a 14, že posouzení, zda společnosti bude či nebude uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, musí být učiněno na základě celkového přehledu, a jelikož Komise zjistila, že pouze některá hlediska pro příslušná kritéria nebyly splněny, mělo by jim být zacházení jako v tržní ekonomice uděleno. Tato tvrzení byla zamítnuta na základě 20. bodu odůvodnění.

| (22) | Společnosti 4 a 5 také tvrdily, že zjištění Komise byla nedostatečná k učinění závěrů, podle kterých nesplňují první kritérium. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě dvou společností odhalila inspekce na místě skutečnost, že společnosti ve své žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice poskytly buď zavádějící informace, nebo důležité informace byly jednoduše opomenuty. V případě jedné společnosti byl významný dodavatel surovin označen za soukromou společnost, ale později se během šetření na místě zjistilo, že se jedná o státem vlastněnou společnost. Tvrzení společnosti, že se nedají očekávat podrobné znalosti o vlastnictví jejích dodavatelů, nemohlo být přijato, jelikož společnost v žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice výslovně uvedla, že tento dodavatel je v soukromém vlastnictví, což bylo výslovně potvrzeno společností i během inspekce na místě. V případě druhé společnosti bylo během inspekce na místě zjištěno, že přestože byla v žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice výslovně požadována tato informace, společnost opomenula nahlásit nákupy hlavní suroviny, a následně tedy neuvedla žádné údaje týkající se příslušného dodavatele. Za těchto podmínek byla inspekce silně narušena a nemohlo být ověřeno, zda příslušné náklady byly učiněny v reakci na tržní signály a bez zásahu ze strany státu. Tvrzení společností byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(22)

Společnosti 4 a 5 také tvrdily, že zjištění Komise byla nedostatečná k učinění závěrů, podle kterých nesplňují první kritérium. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v případě dvou společností odhalila inspekce na místě skutečnost, že společnosti ve své žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice poskytly buď zavádějící informace, nebo důležité informace byly jednoduše opomenuty. V případě jedné společnosti byl významný dodavatel surovin označen za soukromou společnost, ale později se během šetření na místě zjistilo, že se jedná o státem vlastněnou společnost. Tvrzení společnosti, že se nedají očekávat podrobné znalosti o vlastnictví jejích dodavatelů, nemohlo být přijato, jelikož společnost v žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice výslovně uvedla, že tento dodavatel je v soukromém vlastnictví, což bylo výslovně potvrzeno společností i během inspekce na místě. V případě druhé společnosti bylo během inspekce na místě zjištěno, že přestože byla v žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice výslovně požadována tato informace, společnost opomenula nahlásit nákupy hlavní suroviny, a následně tedy neuvedla žádné údaje týkající se příslušného dodavatele. Za těchto podmínek byla inspekce silně narušena a nemohlo být ověřeno, zda příslušné náklady byly učiněny v reakci na tržní signály a bez zásahu ze strany státu. Tvrzení společností byla proto zamítnuta.

| (23) | Společnosti 3, 9 a 14 tvrdily, že pouhá skutečnost, že auditoři vydali kvalifikované stanovisko k jejich roční účetní závěrce, není dostatečná k tomu, aby se druhé kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení považovalo za nesplněné. Společnost 2 odmítla závěry Komise o tom, že tato společnost nemá jediné jasné účetní záznamy ověřené nezávislým auditem používané pro všechny účely. Závěrem společnosti 4 a 5 tvrdily, že vedou jasné účetní závěrky ověřené nezávislým auditem, a z tohoto důvodu by se druhé kritérium mělo považovat za splněné. |
| --- | --- |

(23)

Společnosti 3, 9 a 14 tvrdily, že pouhá skutečnost, že auditoři vydali kvalifikované stanovisko k jejich roční účetní závěrce, není dostatečná k tomu, aby se druhé kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení považovalo za nesplněné. Společnost 2 odmítla závěry Komise o tom, že tato společnost nemá jediné jasné účetní záznamy ověřené nezávislým auditem používané pro všechny účely. Závěrem společnosti 4 a 5 tvrdily, že vedou jasné účetní závěrky ověřené nezávislým auditem, a z tohoto důvodu by se druhé kritérium mělo považovat za splněné.

| (24) | Z obecného hlediska, se připomíná, že druhé kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení vyžaduje, aby dotčené společnosti prokázaly, že vedou základní soubor účetních závěrek ověřený nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy, aby mohla být posouzena spolehlivost takového účetnictví s ohledem na zajištění patřičného posouzení dumpingu. Výpočet dumpingu je vskutku založen zejména na údajích obsažených v účetních záznamech společností, jakými jsou příjem, náklady, zisk a soupis majetku, které proto musejí být spolehlivé. Antidumpingová inspekce na místě sestává právě z ověřování takových údajů. Dále se také připomíná, že stanovisko vyjádřené auditorem (schválení bez výhrad nebo s výhradami nebo zamítnutí) závisí na významnosti zjištěných nesrovnalostí v účetnictví. Skutečnost, že auditor neodmítne schválit účetnictví, sama o sobě neznamená, že účetnictví je v pořádku, to by bylo zajištěno pouze schválením bez výhrad ze strany auditora. |
| --- | --- |

(24)

Z obecného hlediska, se připomíná, že druhé kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení vyžaduje, aby dotčené společnosti prokázaly, že vedou základní soubor účetních závěrek ověřený nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy, aby mohla být posouzena spolehlivost takového účetnictví s ohledem na zajištění patřičného posouzení dumpingu. Výpočet dumpingu je vskutku založen zejména na údajích obsažených v účetních záznamech společností, jakými jsou příjem, náklady, zisk a soupis majetku, které proto musejí být spolehlivé. Antidumpingová inspekce na místě sestává právě z ověřování takových údajů. Dále se také připomíná, že stanovisko vyjádřené auditorem (schválení bez výhrad nebo s výhradami nebo zamítnutí) závisí na významnosti zjištěných nesrovnalostí v účetnictví. Skutečnost, že auditor neodmítne schválit účetnictví, sama o sobě neznamená, že účetnictví je v pořádku, to by bylo zajištěno pouze schválením bez výhrad ze strany auditora.

| (25) | Pokud jde konkrétně o společnosti 3, 9 a 14, je třeba poznamenat, že výhrady, které měli auditoři, byly dosti významné. V případě jedné společnosti nebyli auditoři schopni ověřit platnost roční uzávěrky zůstatku zásob a ročních prodejních nákladů. V případě jiné společnosti uvedli auditoři ve své zprávě, že nebyli schopni zjistit roční závěrečný soupis majetku z důvodu „omezených podmínek“. Je třeba poznamenat, že hodnota majetku činila více než 10 % celkového rozvahy uvedené společnosti. Navíc účetní závěrky poskytnuté společností neodpovídaly těm, které byly uvedeny v auditorské zprávě, což vzbudilo pochybnosti, zda byly předloženy správné ověřené účetní závěrky. Pokud jde o poslední společnost, významné výhrady byly k ročním účetním závěrkám z roku 2002. I přes žádné zřejmé změny v účetních postupech a žádné úpravy položek v předchozích letech, nebyly k účetním závěrkám z roku 2003 učiněny ty samé výhrady, což vzbudilo obavy, zda účetní závěrky byly ověřeny nezávislým auditem v souladu s mezinárodními standardy. Navíc uvedené účetní závěrky nebyly ani přijaty akcionáři. Tvrzení společností byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde konkrétně o společnosti 3, 9 a 14, je třeba poznamenat, že výhrady, které měli auditoři, byly dosti významné. V případě jedné společnosti nebyli auditoři schopni ověřit platnost roční uzávěrky zůstatku zásob a ročních prodejních nákladů. V případě jiné společnosti uvedli auditoři ve své zprávě, že nebyli schopni zjistit roční závěrečný soupis majetku z důvodu „omezených podmínek“. Je třeba poznamenat, že hodnota majetku činila více než 10 % celkového rozvahy uvedené společnosti. Navíc účetní závěrky poskytnuté společností neodpovídaly těm, které byly uvedeny v auditorské zprávě, což vzbudilo pochybnosti, zda byly předloženy správné ověřené účetní závěrky. Pokud jde o poslední společnost, významné výhrady byly k ročním účetním závěrkám z roku 2002. I přes žádné zřejmé změny v účetních postupech a žádné úpravy položek v předchozích letech, nebyly k účetním závěrkám z roku 2003 učiněny ty samé výhrady, což vzbudilo obavy, zda účetní závěrky byly ověřeny nezávislým auditem v souladu s mezinárodními standardy. Navíc uvedené účetní závěrky nebyly ani přijaty akcionáři. Tvrzení společností byla proto zamítnuta.

| (26) | Pokud jde o tvrzení společnosti 2, je třeba zmínit, že významné úpravy požadované auditory, které by snížily zisk, byly zaznamenány pouze v ročních účetních závěrkách, ale ne v účetních závěrkách společnosti. Důvodem toho bylo, že společnost chtěla prokázat vyšší zisk ve svém účetnictví pro jiné účely. Účetní závěrky proto nemohly být uznány spolu s ročními účetními závěrkami, které byly ověřeny auditem, což by mělo přímý a významný dopad na jakýkoli výpočet dumpingu. To vedlo k závěru, že tato společnost nevedla jasné účetní závěrky užívané pro všechny účely. Protože společnost neposkytla žádné další informace, byly uvedené závěry potvrzeny a tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o tvrzení společnosti 2, je třeba zmínit, že významné úpravy požadované auditory, které by snížily zisk, byly zaznamenány pouze v ročních účetních závěrkách, ale ne v účetních závěrkách společnosti. Důvodem toho bylo, že společnost chtěla prokázat vyšší zisk ve svém účetnictví pro jiné účely. Účetní závěrky proto nemohly být uznány spolu s ročními účetními závěrkami, které byly ověřeny auditem, což by mělo přímý a významný dopad na jakýkoli výpočet dumpingu. To vedlo k závěru, že tato společnost nevedla jasné účetní závěrky užívané pro všechny účely. Protože společnost neposkytla žádné další informace, byly uvedené závěry potvrzeny a tvrzení zamítnuta.

| (27) | V případě společností 4 a 5 byly během inspekce na místě shledány závažné nedostatky v závěrkách účetnictví. Společnosti tvrdily, že tyto nesrovnalosti byly způsobeny administrativními chybami a že Komise neprovedla důkladný rozbor, a situaci si tak špatně vyložila. Za prvé je třeba připomenout, že je na společnostech, aby vyjasnily nebo odstranily pochybnosti, které během inspekce mohou vyvstat. Navíc se uvádí, že během inspekce ohledně žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice společnosti neposkytly některé vyžadované dokumenty, které tak nemohly být ověřeny a vzaty v potaz. Objevené nesrovnalosti vážně zpochybnily spolehlivost těchto účetních závěrek a potvrzuje se tak, že tyto účetní závěrky nemohly být uznány za ověřené v souladu s mezinárodními standardy. Protože společnostmi nebyly poskytnuty žádné další informace, tvrzení byla zamítnuta a uvedené závěry se potvrzují. |
| --- | --- |

(27)

V případě společností 4 a 5 byly během inspekce na místě shledány závažné nedostatky v závěrkách účetnictví. Společnosti tvrdily, že tyto nesrovnalosti byly způsobeny administrativními chybami a že Komise neprovedla důkladný rozbor, a situaci si tak špatně vyložila. Za prvé je třeba připomenout, že je na společnostech, aby vyjasnily nebo odstranily pochybnosti, které během inspekce mohou vyvstat. Navíc se uvádí, že během inspekce ohledně žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice společnosti neposkytly některé vyžadované dokumenty, které tak nemohly být ověřeny a vzaty v potaz. Objevené nesrovnalosti vážně zpochybnily spolehlivost těchto účetních závěrek a potvrzuje se tak, že tyto účetní závěrky nemohly být uznány za ověřené v souladu s mezinárodními standardy. Protože společnostmi nebyly poskytnuty žádné další informace, tvrzení byla zamítnuta a uvedené závěry se potvrzují.

| (28) | Dvě poslední zmiňované společnosti a společnost 6 tvrdily, že závěry, podle kterých nesplňují třetí kritérium, byly neopodstatněné. |
| --- | --- |

(28)

Dvě poslední zmiňované společnosti a společnost 6 tvrdily, že závěry, podle kterých nesplňují třetí kritérium, byly neopodstatněné.

| (29) | Společnost 4 tvrdila, že Komise nedisponovala žádnými hodnověrnými odůvodněními, které by vedly k závěru, že cena zaplacená akcionáři v rámci privatizačního procesu byla snížena. Šetření zaprvé odhalilo skutečnost, že společnost byla v době privatizace oceněna pouze na 25 % svojí čisté hodnoty, což způsobilo pochybnosti ohledně spolehlivosti hodnotící zprávy. Také se zjistila závažnější skutečnost, že noví akcionáři za vlastnictví společnosti zaplatili pouze část uvedené ceny. Bylo zjištěno, že zbývající část byla zaplacena třetí společností, o které společnost 4 odmítla zveřejnit podrobnější údaje. Proto obavy, že tato třetí společnost je vlastněná státem, nemohly být rozptýleny. Tvrzení, že uvedené údaje nemohly být zveřejněny kvůli obchodnímu tajemství, nemůže být přijato, jelikož se všemi důvěrnými údaji obdrženými během inspekce na místě v antidumpingovém šetření nakládají orgány jako s takovými v souladu s čl. 19 odst. 1 základního nařízení, a proto by v žádném případě nebyly dále zveřejněny. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(29)

Společnost 4 tvrdila, že Komise nedisponovala žádnými hodnověrnými odůvodněními, které by vedly k závěru, že cena zaplacená akcionáři v rámci privatizačního procesu byla snížena. Šetření zaprvé odhalilo skutečnost, že společnost byla v době privatizace oceněna pouze na 25 % svojí čisté hodnoty, což způsobilo pochybnosti ohledně spolehlivosti hodnotící zprávy. Také se zjistila závažnější skutečnost, že noví akcionáři za vlastnictví společnosti zaplatili pouze část uvedené ceny. Bylo zjištěno, že zbývající část byla zaplacena třetí společností, o které společnost 4 odmítla zveřejnit podrobnější údaje. Proto obavy, že tato třetí společnost je vlastněná státem, nemohly být rozptýleny. Tvrzení, že uvedené údaje nemohly být zveřejněny kvůli obchodnímu tajemství, nemůže být přijato, jelikož se všemi důvěrnými údaji obdrženými během inspekce na místě v antidumpingovém šetření nakládají orgány jako s takovými v souladu s čl. 19 odst. 1 základního nařízení, a proto by v žádném případě nebyly dále zveřejněny. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (30) | Společnost 5 odmítla záporné stanovení Komise ohledně zacházení jako v tržní ekonomice týkající se třetího kritéria s odůvodněním, že údajně nakoupila své vlastní zařízení od soukromé společnosti ve spojení, a že aktiva byla tedy převedena za tržní ceny. Je třeba poznamenat, že v tomto určitém případě, byly závěry Komise založeny na skutečnosti, že společnost v žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice původně uvedla, že veškeré její aktiva byla nakoupena na otevřeném trhu, což se při inspekci na místě ukázalo být mylným tvrzením. Ve skutečnosti bylo zjištěno, že veškerá aktiva byla převedena od akcionáře společnosti. Společnost nemohla objasnit, jakým způsobem a za jakou cenu akcionáři dotčená aktiva původně zakoupili. Společnost tedy nebyla schopna prokázat, že aktiva byla převedena za tržní ceny, a nemohla tedy prokázat, že její výrobní náklady a finanční situace nebyly podrobeny významnému zkreslení přenesenému z předchozího netržního hospodářského systému. Poskytnutím zavádějící informace o původu jejích hmotných aktiv byla práce v rámci inspekce také silně narušena. Protože nebyly poskytnuty žádné další informace, tvrzení byla zamítnuta a uvedené závěry se potvrzují. |
| --- | --- |

(30)

Společnost 5 odmítla záporné stanovení Komise ohledně zacházení jako v tržní ekonomice týkající se třetího kritéria s odůvodněním, že údajně nakoupila své vlastní zařízení od soukromé společnosti ve spojení, a že aktiva byla tedy převedena za tržní ceny. Je třeba poznamenat, že v tomto určitém případě, byly závěry Komise založeny na skutečnosti, že společnost v žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice původně uvedla, že veškeré její aktiva byla nakoupena na otevřeném trhu, což se při inspekci na místě ukázalo být mylným tvrzením. Ve skutečnosti bylo zjištěno, že veškerá aktiva byla převedena od akcionáře společnosti. Společnost nemohla objasnit, jakým způsobem a za jakou cenu akcionáři dotčená aktiva původně zakoupili. Společnost tedy nebyla schopna prokázat, že aktiva byla převedena za tržní ceny, a nemohla tedy prokázat, že její výrobní náklady a finanční situace nebyly podrobeny významnému zkreslení přenesenému z předchozího netržního hospodářského systému. Poskytnutím zavádějící informace o původu jejích hmotných aktiv byla práce v rámci inspekce také silně narušena. Protože nebyly poskytnuty žádné další informace, tvrzení byla zamítnuta a uvedené závěry se potvrzují.

| (31) | Společnost 6 tvrdila, že skutečnost, že veškerá aktiva jsou snížena na stejnou paušální sazbu, by neměla vést k závěru, že finanční situace společnosti je narušena. Společnost také tvrdila, že nákupní cena za právo na užívání pozemku, která byla útvary Komise shledána mimořádně nízkou, je pouhou obchodní transakcí, bez státního zásahu. Tato tvrzení byla zamítnuta s odůvodněním, že použití stejné snížené sazby pro všechny akcie ze strany této původně kolektivně vlastněné společnosti, neodráží ekonomickou realitu a představuje významné narušení výrobních nákladů a finanční situace firmy. Pokud jde o pořízení práva na státem vlastněné pozemky, byl tímto přirozeně dotčen stát, a společnost nemohla prokázat, že nákupní cena, která se zdála být nepřiměřeně nízká v porovnání s běžným ročním nájmem placeným společností dříve, odrážela tržní hodnotu. |
| --- | --- |

(31)

Společnost 6 tvrdila, že skutečnost, že veškerá aktiva jsou snížena na stejnou paušální sazbu, by neměla vést k závěru, že finanční situace společnosti je narušena. Společnost také tvrdila, že nákupní cena za právo na užívání pozemku, která byla útvary Komise shledána mimořádně nízkou, je pouhou obchodní transakcí, bez státního zásahu. Tato tvrzení byla zamítnuta s odůvodněním, že použití stejné snížené sazby pro všechny akcie ze strany této původně kolektivně vlastněné společnosti, neodráží ekonomickou realitu a představuje významné narušení výrobních nákladů a finanční situace firmy. Pokud jde o pořízení práva na státem vlastněné pozemky, byl tímto přirozeně dotčen stát, a společnost nemohla prokázat, že nákupní cena, která se zdála být nepřiměřeně nízká v porovnání s běžným ročním nájmem placeným společností dříve, odrážela tržní hodnotu.

| (32) | Je třeba poznamenat, že někteří vyvážející výrobci také tvrdili, že závěry Komise o tom, že jim nebude uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, byly založeny na nesprávných zjištěních. Nepředložili však v tomto ohledu žádný doplňující materiál, proto byla jejich tvrzení zamítnuta. Pouze jedna společnost byla schopna poskytnout platná objasnění, zatímco tvrzení ostatních společností musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(32)

Je třeba poznamenat, že někteří vyvážející výrobci také tvrdili, že závěry Komise o tom, že jim nebude uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, byly založeny na nesprávných zjištěních. Nepředložili však v tomto ohledu žádný doplňující materiál, proto byla jejich tvrzení zamítnuta. Pouze jedna společnost byla schopna poskytnout platná objasnění, zatímco tvrzení ostatních společností musela být zamítnuta.

| (33) | Obecněji bylo společností 9 tvrzeno, že neprovedení inspekční návštěvy bylo v jejím případě nepříznivé a diskriminující v porovnání s těmi společnostmi, u kterých inspekce na místě provedena byla. Ostatní dvě společnosti tvrdily, že současné provádění inspekce na místě ohledně žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice a odpovědi na dotazník o dumpingu bylo v jejich neprospěch, stejně jako porušení tříměsíční lhůty k rozhodnutí Komise o žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Obecněji bylo společností 9 tvrzeno, že neprovedení inspekční návštěvy bylo v jejím případě nepříznivé a diskriminující v porovnání s těmi společnostmi, u kterých inspekce na místě provedena byla. Ostatní dvě společnosti tvrdily, že současné provádění inspekce na místě ohledně žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice a odpovědi na dotazník o dumpingu bylo v jejich neprospěch, stejně jako porušení tříměsíční lhůty k rozhodnutí Komise o žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (34) | V tomto ohledu se připomíná, že podle článku 16 základního nařízení není inspekce na místě povinná a provádí se tam, kde se to považuje za vhodné. Ve stávajícím případě byla žádost o zacházení jako v tržní ekonomice společnosti 9 zamítnuta již ve fázi první analýzy, protože společnost, i přes zaslání písemného upozornění na nedostatky, nebyla schopna prokázat, že splnila všechna kritéria. Pokud jde o ostatní tvrzení, je třeba poznamenat, že současné provádění inspekce na místě a nerespektování tříměsíční lhůty je vysvětleno skutečností, že toto řízení zahrnovalo velký počet vyvážejících výrobců a že ustanovení o výběru vzorku mohla být použita pouze s ohledem na výpočet dumpingu. Šetření proto obnášelo významnou a časově náročnou analýzu každé žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice. V každém případě se má za to, že současné provádění inspekcí na místě a nerespektování lhůt s sebou nenese žádné zjevné právní důsledky ani nepříznivé účinky, a jak již bylo závěrem uvedeno v předešlém šetření, platné vyjádření k zacházení jako v tržní ekonomice mohlo být za takových podmínek učiněno. Tyto požadavky byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(34)

V tomto ohledu se připomíná, že podle článku 16 základního nařízení není inspekce na místě povinná a provádí se tam, kde se to považuje za vhodné. Ve stávajícím případě byla žádost o zacházení jako v tržní ekonomice společnosti 9 zamítnuta již ve fázi první analýzy, protože společnost, i přes zaslání písemného upozornění na nedostatky, nebyla schopna prokázat, že splnila všechna kritéria. Pokud jde o ostatní tvrzení, je třeba poznamenat, že současné provádění inspekce na místě a nerespektování tříměsíční lhůty je vysvětleno skutečností, že toto řízení zahrnovalo velký počet vyvážejících výrobců a že ustanovení o výběru vzorku mohla být použita pouze s ohledem na výpočet dumpingu. Šetření proto obnášelo významnou a časově náročnou analýzu každé žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice. V každém případě se má za to, že současné provádění inspekcí na místě a nerespektování lhůt s sebou nenese žádné zjevné právní důsledky ani nepříznivé účinky, a jak již bylo závěrem uvedeno v předešlém šetření, platné vyjádření k zacházení jako v tržní ekonomice mohlo být za takových podmínek učiněno. Tyto požadavky byly proto zamítnuty.

| (35) | Závěrem, tvrzení stěžovatele, že inspekce na místě ohledně žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice mohla být provedena v prostorách všech dotčených společností bylo zamítnuto z důvodů uvedených v 34. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(35)

Závěrem, tvrzení stěžovatele, že inspekce na místě ohledně žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice mohla být provedena v prostorách všech dotčených společností bylo zamítnuto z důvodů uvedených v 34. bodě odůvodnění výše.

2.   Individuální zacházení

| (36) | Připomíná se, že individuální zacházení bylo přiznáno 18 společnostem, 13 z nich žádalo o zacházení jako v tržní ekonomice, ale nezískaly je, protože bylo zjištěno, že splnily veškeré požadavky na individuální zacházení, stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(36)

Připomíná se, že individuální zacházení bylo přiznáno 18 společnostem, 13 z nich žádalo o zacházení jako v tržní ekonomice, ale nezískaly je, protože bylo zjištěno, že splnily veškeré požadavky na individuální zacházení, stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (37) | Tři společnosti, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení, tvrdily, že jim buď nebyl poskytnut dostačující čas k předložení žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice/individuální zacházení s ohledem na jejich pobočky, nebo že omezená činnost jejich poboček neopravňovala k potřebě požádat o platné zacházení jako v tržní ekonomice/platné individuální zacházení. |
| --- | --- |

(37)

Tři společnosti, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení, tvrdily, že jim buď nebyl poskytnut dostačující čas k předložení žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice/individuální zacházení s ohledem na jejich pobočky, nebo že omezená činnost jejich poboček neopravňovala k potřebě požádat o platné zacházení jako v tržní ekonomice/platné individuální zacházení.

| (38) | V případě těchto třech společností je třeba poznamenat, že původně nebyla ve lhůtě určené pro všechny společnosti předložena žádná žádost o zacházení jako v tržní ekonomice/individuální zacházení. Po první analýze byly tyto společnosti požádány, formou písemného upozornění na nedostatky, aby také předložily žádost v uvedené lhůtě s ohledem na jejich společnosti ve spojení, které jsou také činné v prodeji/výrobě dotyčného výrobku. Žádné takové žádosti však nebyly obdrženy a žádná dodatečná lhůta nemohla být poskytnuta, aby nebyly diskriminovány ty společnosti, které předložily příslušné informace v poskytnutých lhůtách. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem ke složitosti případu, který zahrnuje velký počet společností, pro které musela být žádost o zacházení jako v tržní ekonomice/individuální zacházení individuálně přezkoumána a ustanovení o výběru vzorku, která musela být použita pro stanovení dumpingu, by poskytnutí prodloužení také zabránilo ukončení šetření v rámci lhůty. Navíc skutečnost, že činnost společnosti je omezená nezbavuje tuto společnost z prokázání, že splňuje příslušná kritéria. Tyto požadavky byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(38)

V případě těchto třech společností je třeba poznamenat, že původně nebyla ve lhůtě určené pro všechny společnosti předložena žádná žádost o zacházení jako v tržní ekonomice/individuální zacházení. Po první analýze byly tyto společnosti požádány, formou písemného upozornění na nedostatky, aby také předložily žádost v uvedené lhůtě s ohledem na jejich společnosti ve spojení, které jsou také činné v prodeji/výrobě dotyčného výrobku. Žádné takové žádosti však nebyly obdrženy a žádná dodatečná lhůta nemohla být poskytnuta, aby nebyly diskriminovány ty společnosti, které předložily příslušné informace v poskytnutých lhůtách. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem ke složitosti případu, který zahrnuje velký počet společností, pro které musela být žádost o zacházení jako v tržní ekonomice/individuální zacházení individuálně přezkoumána a ustanovení o výběru vzorku, která musela být použita pro stanovení dumpingu, by poskytnutí prodloužení také zabránilo ukončení šetření v rámci lhůty. Navíc skutečnost, že činnost společnosti je omezená nezbavuje tuto společnost z prokázání, že splňuje příslušná kritéria. Tyto požadavky byly proto zamítnuty.

3.   Výběr vzorku

| (39) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výběr vzorku nebyl spravedlivý, protože byl založen pouze na uvažovaných objemech vývozu a že měl být zahrnut do vzorku, vezme-li se v úvahu vysoká přidaná hodnota výrobků, které vyvezl do Společenství. |
| --- | --- |

(39)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výběr vzorku nebyl spravedlivý, protože byl založen pouze na uvažovaných objemech vývozu a že měl být zahrnut do vzorku, vezme-li se v úvahu vysoká přidaná hodnota výrobků, které vyvezl do Společenství.

| (40) | Toto tvrzení bylo však zamítnuto, jelikož výběr společností zahrnutých do vzorku byl učiněn v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení, tj. na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. |
| --- | --- |

(40)

Toto tvrzení bylo však zamítnuto, jelikož výběr společností zahrnutých do vzorku byl učiněn v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení, tj. na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán.

| (41) | Jiný vyvážející výrobce protestoval proti závěrům tím, že výslovně odmítl být zařazen do vzorku, takže nemohl být považován za spolupracující stranu. Společnost napřed tvrdila, že podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení musí být výběr vzorku učiněn se souhlasem stran, ponechávajíce jim tak možnost nebýt částí vzorku. Za druhé tvrdila, že podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení není inspekce na místě nezbytnou podmínkou pro prokázání, že společnost splňuje pět příslušných kritérií, a může jí i tak být uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Tvrdila, že toto je dokázáno skutečností, že zacházení jako v tržní ekonomice bylo přiznáno 22 společnostem, ale pouze u 7 společností byla provedena inspekce na místě. Závěrem společnost tvrdila, že měla obdržet oznámení o důsledcích nedostatečné spolupráce, tak jak je uvedeno v čl. 18 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Jiný vyvážející výrobce protestoval proti závěrům tím, že výslovně odmítl být zařazen do vzorku, takže nemohl být považován za spolupracující stranu. Společnost napřed tvrdila, že podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení musí být výběr vzorku učiněn se souhlasem stran, ponechávajíce jim tak možnost nebýt částí vzorku. Za druhé tvrdila, že podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení není inspekce na místě nezbytnou podmínkou pro prokázání, že společnost splňuje pět příslušných kritérií, a může jí i tak být uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Tvrdila, že toto je dokázáno skutečností, že zacházení jako v tržní ekonomice bylo přiznáno 22 společnostem, ale pouze u 7 společností byla provedena inspekce na místě. Závěrem společnost tvrdila, že měla obdržet oznámení o důsledcích nedostatečné spolupráce, tak jak je uvedeno v čl. 18 odst. 1 základního nařízení.

| (42) | K prvnímu tvrzení se poznamenává, že podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení není souhlas stran nezbytnou podmínkou, jelikož článek stanoví, že závěrečný výběr zůstává na Komisi a že přednost by měla být dána pouze výběru vzorku po konzultaci a po souhlasu dotčených stran. Navíc byl výběr vzorku v tomto případě učiněn za konzultace čínských orgánů a během tohoto procesu se dotčená společnost opětovně vyjádřila, že si nepřeje být zahrnuta do vzorku, zejména proto, že by jí přijetí inspekce na místě způsobilo problémy. Závěrem se poznamenává, že společnost nepožádala o individuální přezkoumání podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

K prvnímu tvrzení se poznamenává, že podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení není souhlas stran nezbytnou podmínkou, jelikož článek stanoví, že závěrečný výběr zůstává na Komisi a že přednost by měla být dána pouze výběru vzorku po konzultaci a po souhlasu dotčených stran. Navíc byl výběr vzorku v tomto případě učiněn za konzultace čínských orgánů a během tohoto procesu se dotčená společnost opětovně vyjádřila, že si nepřeje být zahrnuta do vzorku, zejména proto, že by jí přijetí inspekce na místě způsobilo problémy. Závěrem se poznamenává, že společnost nepožádala o individuální přezkoumání podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

| (43) | Druhé tvrzení bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení shledáno neopodstatněným, protože odmítnutí poskytnout nezbytné informace, které se také týkají vyjádření k zacházení jako v tržní ekonomice, musí být považováno za nedostatečnou spolupráci. Společnosti bylo upřesněno, že zařazení do vzorku znamenalo vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě, což bylo touto společností odmítnuto. V každém případě se poznamenává, že i přes udělení zacházení jako v tržní ekonomice společnosti, by odmítnutí zařazení do vzorku, nepředložení vyplněného dotazníku podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a odmítnutí inspekce na místě, znamenalo, že musí být použita ustanovení článku 18 základního nařízení. Poslední tvrzení společnosti musí být také zamítnuto, protože důsledky nedostatečné spolupráce byly jasně vysvětleny v odstavci 8 oznámení o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(43)

Druhé tvrzení bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení shledáno neopodstatněným, protože odmítnutí poskytnout nezbytné informace, které se také týkají vyjádření k zacházení jako v tržní ekonomice, musí být považováno za nedostatečnou spolupráci. Společnosti bylo upřesněno, že zařazení do vzorku znamenalo vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě, což bylo touto společností odmítnuto. V každém případě se poznamenává, že i přes udělení zacházení jako v tržní ekonomice společnosti, by odmítnutí zařazení do vzorku, nepředložení vyplněného dotazníku podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a odmítnutí inspekce na místě, znamenalo, že musí být použita ustanovení článku 18 základního nařízení. Poslední tvrzení společnosti musí být také zamítnuto, protože důsledky nedostatečné spolupráce byly jasně vysvětleny v odstavci 8 oznámení o zahájení šetření.

4.   Běžná hodnota

4.1.   Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž je uděleno zacházení jako v tržní ekonomice

| (44) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky, obecná metodologie užívaná pro stanovení běžné hodnoty, jak je uvedena v 31. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje. |
| --- | --- |

(44)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky, obecná metodologie užívaná pro stanovení běžné hodnoty, jak je uvedena v 31. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.

| (45) | Vyvážejí výrobci, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice tvrdili, že ve výpočtu běžné hodnoty se vyskytly určité administrativní chyby, nebo vznesli námitku proti metodologii používané pro hodnocení úprav, které se považovaly za nezbytné. Tyto záležitosti byly znovu přezkoumány a tam, kde to bylo nutné, byly učiněny nezbytné úpravy. |
| --- | --- |

(45)

Vyvážejí výrobci, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice tvrdili, že ve výpočtu běžné hodnoty se vyskytly určité administrativní chyby, nebo vznesli námitku proti metodologii používané pro hodnocení úprav, které se považovaly za nezbytné. Tyto záležitosti byly znovu přezkoumány a tam, kde to bylo nutné, byly učiněny nezbytné úpravy.

4.2.   Stanovení běžné hodnoty pro všechny vyvážející výrobce, jimž není uděleno zacházení jako v tržní ekonomice

a)   Srovnatelná země

| (46) | Některé zúčastněné strany tvrdily, že byl porušen čl. 2 odst. 7 základního nařízení, protože před zavedením prozatímních opatření nebyly informovány o výběru jiné srovnatelné země, než která byla uvedena v oznámení o zahájení šetření. Dále tvrdily, že nebyly uvědomeny o neexistenci spolupráce žádného výrobce v Mexiku (srovnatelné zemi navržené v zahajovací fázi), a proto nebyly schopny poskytnout Komisi pomoc při výběru alternativní země. |
| --- | --- |

(46)

Některé zúčastněné strany tvrdily, že byl porušen čl. 2 odst. 7 základního nařízení, protože před zavedením prozatímních opatření nebyly informovány o výběru jiné srovnatelné země, než která byla uvedena v oznámení o zahájení šetření. Dále tvrdily, že nebyly uvědomeny o neexistenci spolupráce žádného výrobce v Mexiku (srovnatelné zemi navržené v zahajovací fázi), a proto nebyly schopny poskytnout Komisi pomoc při výběru alternativní země.

| (47) | V tomto ohledu je třeba v prvním řadě poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoví, že strany by měly být krátce po zahájení šetření informovány o třetí uvažované zemi s tržní ekonomikou. V tomto případě bylo krátce po zahájení za srovnatelnou zemi stále považováno Mexiko a strany byly vyzvány k připomínkám ohledně tohoto výběru. V počáteční fázi šetření opravdu neexistoval žádný náznak toho, že by mohlo dojít k nespolupráci ze strany výrobce z Mexika. Pouze v pozdější fázi jasně vyplynulo, že z důvodu nespolupráce musí být vybrána jiná země. |
| --- | --- |

(47)

V tomto ohledu je třeba v prvním řadě poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoví, že strany by měly být krátce po zahájení šetření informovány o třetí uvažované zemi s tržní ekonomikou. V tomto případě bylo krátce po zahájení za srovnatelnou zemi stále považováno Mexiko a strany byly vyzvány k připomínkám ohledně tohoto výběru. V počáteční fázi šetření opravdu neexistoval žádný náznak toho, že by mohlo dojít k nespolupráci ze strany výrobce z Mexika. Pouze v pozdější fázi jasně vyplynulo, že z důvodu nespolupráce musí být vybrána jiná země.

| (48) | Navíc čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nestanoví, že strany by měly pomáhat Komisi s výběrem vhodné srovnatelné země. |
| --- | --- |

(48)

Navíc čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nestanoví, že strany by měly pomáhat Komisi s výběrem vhodné srovnatelné země.

| (49) | A konečně, zúčastněné strany byly informovány o prozatímních závěrech včetně údajů o prozatímně vybrané srovnatelné zemi, tj. Turecku, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek. Nebyla obdržena žádná připomínka, že by Turecko v tomto případě nemohlo být považováno za vhodnou srovnatelnou zemi. Proto se má za to, že nedošlo k žádnému porušení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení a závěry uvedené ve 44. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. |
| --- | --- |

(49)

A konečně, zúčastněné strany byly informovány o prozatímních závěrech včetně údajů o prozatímně vybrané srovnatelné zemi, tj. Turecku, a byla jim poskytnuta příležitost k podání připomínek. Nebyla obdržena žádná připomínka, že by Turecko v tomto případě nemohlo být považováno za vhodnou srovnatelnou zemi. Proto se má za to, že nedošlo k žádnému porušení čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení a závěry uvedené ve 44. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.

b)   Stanovení běžné hodnoty

| (50) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky, obecná metodologie užívaná pro stanovení běžné hodnoty, jak je uvedena ve 49. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje. |
| --- | --- |

(50)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky, obecná metodologie užívaná pro stanovení běžné hodnoty, jak je uvedena ve 49. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.

5.   Vývozní cena

| (51) | Dva vyvážející výrobci tvrdili, že požadavky pro stanovení vývozní ceny, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nebyly splněny a že jakékoli úpravy vývozní ceny, pokud byly prodeje do Společenství uskutečněny přes společnosti ve spojení se sídlem ve třetí zemi, by měly raději být provedeny za použití ustanovení čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Dva vyvážející výrobci tvrdili, že požadavky pro stanovení vývozní ceny, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nebyly splněny a že jakékoli úpravy vývozní ceny, pokud byly prodeje do Společenství uskutečněny přes společnosti ve spojení se sídlem ve třetí zemi, by měly raději být provedeny za použití ustanovení čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (52) | V tomto ohledu se potvrzuje, že ustanovení čl. 2 odst. 10 základního nařízení a konkrétněji písmene i) uvedeného odstavce, byla opravdu použita, jak se uvádí v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

V tomto ohledu se potvrzuje, že ustanovení čl. 2 odst. 10 základního nařízení a konkrétněji písmene i) uvedeného odstavce, byla opravdu použita, jak se uvádí v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (53) | Vyvážejí výrobci, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, tvrdili, že ve výpočtu vývozní ceny se vyskytly určité administrativní chyby, nebo vznesli námitku proti metodologii používané pro hodnocení některých úprav, které se považovaly za nezbytné. Tyto záležitosti byly znovu přezkoumány a tam, kde to bylo třeba, byly učiněny nezbytné úpravy. |
| --- | --- |

(53)

Vyvážejí výrobci, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, tvrdili, že ve výpočtu vývozní ceny se vyskytly určité administrativní chyby, nebo vznesli námitku proti metodologii používané pro hodnocení některých úprav, které se považovaly za nezbytné. Tyto záležitosti byly znovu přezkoumány a tam, kde to bylo třeba, byly učiněny nezbytné úpravy.

6.   Srovnání

| (54) | Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, tvrdil, že úpravy učiněné podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení s ohledem na prodeje do Společenství přes jeho pobočku se sídlem ve třetí zemi nebyly uznány, jelikož dotčená pobočka představovala pouze funkci vývozního oddělení. Dále se tvrdilo, že i přestože je učiněna úprava, neměla by v žádném případě být omezena na běžnou provizní sazbu placenou obchodním zástupcům, kteří nejsou ve spojení. Další dva vyvážející výrobci také tvrdili, že by úprava měla být omezena na přímé prodejní výdaje. |
| --- | --- |

(54)

Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, tvrdil, že úpravy učiněné podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení s ohledem na prodeje do Společenství přes jeho pobočku se sídlem ve třetí zemi nebyly uznány, jelikož dotčená pobočka představovala pouze funkci vývozního oddělení. Dále se tvrdilo, že i přestože je učiněna úprava, neměla by v žádném případě být omezena na běžnou provizní sazbu placenou obchodním zástupcům, kteří nejsou ve spojení. Další dva vyvážející výrobci také tvrdili, že by úprava měla být omezena na přímé prodejní výdaje.

| (55) | V tomto ohledu šetření objevilo, že činnosti vykonávané dotčenými obchodními pobočkami překračovaly činnosti běžně přikládané vývozci vývozním oddělením a měly by být spíše srovnávány s těmi, které jsou ponechány obchodnímu zástupci pracujícímu na základě provize v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

V tomto ohledu šetření objevilo, že činnosti vykonávané dotčenými obchodními pobočkami překračovaly činnosti běžně přikládané vývozci vývozním oddělením a měly by být spíše srovnávány s těmi, které jsou ponechány obchodnímu zástupci pracujícímu na základě provize v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení.

| (56) | Má se tudíž za to, že si strana ve spojení způsobila náklady, které účinně snižují částky obdržené od vývozců, a které by tedy měly být odečteny od ceny zaplacené prvním nezávislým kupcem ve Společenství. |
| --- | --- |

(56)

Má se tudíž za to, že si strana ve spojení způsobila náklady, které účinně snižují částky obdržené od vývozců, a které by tedy měly být odečteny od ceny zaplacené prvním nezávislým kupcem ve Společenství.

| (57) | Uvádí se, že další dva vyvážející výrobci, kteří se nacházejí ve stejné situaci jako výše zmiňovaní vyvážející výrobci, sdílí názor Komise, že úprava by za účelem spravedlivého srovnání (viz 51. bod odůvodnění) měla být učiněna podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Uvádí se, že další dva vyvážející výrobci, kteří se nacházejí ve stejné situaci jako výše zmiňovaní vyvážející výrobci, sdílí názor Komise, že úprava by za účelem spravedlivého srovnání (viz 51. bod odůvodnění) měla být učiněna podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení.

| (58) | Má se tedy za to, že částka úpravy byla vypočítána zcela v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, tj. na základě obchodní přirážky společnosti ve spojení. Obchodní přirážka v tomto případě byla vypočítána jako by byla skutečnou prodejních, správních a režijních nákladů (SGA) společností ve spojení a přiměřenou částkou zisku, a neměla by být omezena na pouhé prodejní výdaje. Tvrzení dotčených vyvážejících vývozců byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(58)

Má se tedy za to, že částka úpravy byla vypočítána zcela v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, tj. na základě obchodní přirážky společnosti ve spojení. Obchodní přirážka v tomto případě byla vypočítána jako by byla skutečnou prodejních, správních a režijních nákladů (SGA) společností ve spojení a přiměřenou částkou zisku, a neměla by být omezena na pouhé prodejní výdaje. Tvrzení dotčených vyvážejících vývozců byla proto zamítnuta.

| (59) | Několik zúčastněných stran tvrdilo, že úprava týkající se nesplaceného DPH byla neprávoplatná a založená na chybném pochopení systému. Někteří další vyvážející výrobci, včetně toho, který souhlasil se zásadou úpravy, vznesli námitku proti metodologii používané pro vypočítání úpravy a požadovali, aby úprava byla založena na skutečné částce nesplaceného DPH. |
| --- | --- |

(59)

Několik zúčastněných stran tvrdilo, že úprava týkající se nesplaceného DPH byla neprávoplatná a založená na chybném pochopení systému. Někteří další vyvážející výrobci, včetně toho, který souhlasil se zásadou úpravy, vznesli námitku proti metodologii používané pro vypočítání úpravy a požadovali, aby úprava byla založena na skutečné částce nesplaceného DPH.

| (60) | První tvrzení bylo zamítnuto, protože nebylo odůvodněné a nebyly poskytnuty žádné další materiály, které by potvrdily skutečnost, že úprava je založena na chybném pochopení. |
| --- | --- |

(60)

První tvrzení bylo zamítnuto, protože nebylo odůvodněné a nebyly poskytnuty žádné další materiály, které by potvrdily skutečnost, že úprava je založena na chybném pochopení.

| (61) | Pokud jde o tvrzení, že by se měly používat skutečné částky, které byly v mnoha případech buď vyvážejícími výrobci nepředloženy, nebo nebyly přiměřeně podpořeny údaji, a nemohly tedy být zohledněny. Tyto požadavky byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o tvrzení, že by se měly používat skutečné částky, které byly v mnoha případech buď vyvážejícími výrobci nepředloženy, nebo nebyly přiměřeně podpořeny údaji, a nemohly tedy být zohledněny. Tyto požadavky byly proto zamítnuty.

| (62) | Po připomínkách několika stran se vysvětluje, že tam, kde je to nutné, byly ceny obdobných typů výrobků prodávaných na domácím trhu v Turecku, které byly použity pro stanovení běžné hodnoty, upraveny v zájmu zajištění spravedlivého srovnání s typy výrobků, které dotčení čínští výrobci vyváželi do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Tyto úpravy byly učiněny na základě přiměřeného odhadu tržní hodnoty těchto rozdílů. V případě obou společností musela být úprava učiněná v prozatímní fázi přezkoumána, aby lépe zobrazovala jejich individuální situaci a obdobně byla také přezkoumána příslušná rozpětí. |
| --- | --- |

(62)

Po připomínkách několika stran se vysvětluje, že tam, kde je to nutné, byly ceny obdobných typů výrobků prodávaných na domácím trhu v Turecku, které byly použity pro stanovení běžné hodnoty, upraveny v zájmu zajištění spravedlivého srovnání s typy výrobků, které dotčení čínští výrobci vyváželi do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Tyto úpravy byly učiněny na základě přiměřeného odhadu tržní hodnoty těchto rozdílů. V případě obou společností musela být úprava učiněná v prozatímní fázi přezkoumána, aby lépe zobrazovala jejich individuální situaci a obdobně byla také přezkoumána příslušná rozpětí.

7.   Dumpingové rozpětí

7.1.   Pro spolupracující vyvážející výrobce, jimž bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice/individuální zacházení

a)   Zacházení jako v tržní ekonomice

| (63) | Dvě ze tří společností, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, tvrdily, že jejich vztah vybudovaný během individuálního zacházení již neodráží skutečnost, s odůvodněním, že krátce po individuálním zacházení bylo akcionářské spojení mezi všemi třemi společnostmi zrušeno, jelikož všechny dotčené podíly byly prodány nezávislým osobám. Společnosti proto tvrdily, že tato nová situace by měla být zohledněna, a protože již nadále nemohou být považovány za společnosti ve spojení, každé z nich by mělo být přiděleno individuální dumpingové rozpětí odrážející její vlastní situaci. |
| --- | --- |

(63)

Dvě ze tří společností, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, tvrdily, že jejich vztah vybudovaný během individuálního zacházení již neodráží skutečnost, s odůvodněním, že krátce po individuálním zacházení bylo akcionářské spojení mezi všemi třemi společnostmi zrušeno, jelikož všechny dotčené podíly byly prodány nezávislým osobám. Společnosti proto tvrdily, že tato nová situace by měla být zohledněna, a protože již nadále nemohou být považovány za společnosti ve spojení, každé z nich by mělo být přiděleno individuální dumpingové rozpětí odrážející její vlastní situaci.

| (64) | Šetření však odhalilo, že vztah mezi dotčenými společnostmi během individuálního zacházení ve skutečnosti sestávalo z více než pouhého akcionářského spojení. Bylo skutečně prokázáno, že kromě tohoto spojení měly tyto tři společnosti navíc stejné členy svých příslušných představenstev. Fakt, že společnosti sdílely stejné členy představenstva posílilo vztah, který existoval prostřednictvím akcionářského spojení. |
| --- | --- |

(64)

Šetření však odhalilo, že vztah mezi dotčenými společnostmi během individuálního zacházení ve skutečnosti sestávalo z více než pouhého akcionářského spojení. Bylo skutečně prokázáno, že kromě tohoto spojení měly tyto tři společnosti navíc stejné členy svých příslušných představenstev. Fakt, že společnosti sdílely stejné členy představenstva posílilo vztah, který existoval prostřednictvím akcionářského spojení.

| (65) | Z těchto důvodů se došlo k závěru, že tyto společnosti byly během individuálního zacházení považovány za společnosti ve spojení. I když se situace krátce po individuálním zacházení údajně změnila, bylo by to v každém případě příliš brzy, aby se dospělo k závěru, že jsou tyto změny trvalé povahy. S ohledem na povahu vybudovaného vztahu během individuálního zacházení, nemohlo být vyloučeno riziko obcházení prostřednictvím společnosti s nejnižším uloženým clem. Dále se uvádí, že z důvodu, že tento vztah mohl ovlivnit závěry pro individuální zacházení, jakékoli změny ve vztahu následující po individuálním zacházení nemohou být považovány za relevantní. |
| --- | --- |

(65)

Z těchto důvodů se došlo k závěru, že tyto společnosti byly během individuálního zacházení považovány za společnosti ve spojení. I když se situace krátce po individuálním zacházení údajně změnila, bylo by to v každém případě příliš brzy, aby se dospělo k závěru, že jsou tyto změny trvalé povahy. S ohledem na povahu vybudovaného vztahu během individuálního zacházení, nemohlo být vyloučeno riziko obcházení prostřednictvím společnosti s nejnižším uloženým clem. Dále se uvádí, že z důvodu, že tento vztah mohl ovlivnit závěry pro individuální zacházení, jakékoli změny ve vztahu následující po individuálním zacházení nemohou být považovány za relevantní.

| (66) | Proto se dospělo k závěru, že tvrzení těchto společností musí být zamítnuta. |
| --- | --- |

(66)

Proto se dospělo k závěru, že tvrzení těchto společností musí být zamítnuta.

| (67) | Kromě toho několik zúčastněných stran vzneslo námitku ke správnému použití ustanovení o výběru vzorku. Jelikož tři společnosti, které byly zařazeny do vzorku a kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, byly shledány společnostmi ve spojení, tvrdí se, že tvoří jediný celek, a proto jejich dumpingové rozpětí nemůže představovat platný průměr s ohledem na znění čl. 9 odst. 6 základního nařízení. To je založeno na skutečnosti, že tento článek odkazuje na vážené průměrné dumpingové rozpětí stanovené pro strany zařazené do vzorku, tudíž by dumpingové rozpětí mělo být nezbytně založeno na nálezech zjištěných pro více než jednu společnost. Byl učiněn odkaz na zprávu odvolacího orgánu WTO ve věci ES-Indie týkající se ložního prádla (3), kde se dospělo k závěru, že vážený průměr by měl nezbytně odkazovat na více než jednu společnost. |
| --- | --- |

(67)

Kromě toho několik zúčastněných stran vzneslo námitku ke správnému použití ustanovení o výběru vzorku. Jelikož tři společnosti, které byly zařazeny do vzorku a kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, byly shledány společnostmi ve spojení, tvrdí se, že tvoří jediný celek, a proto jejich dumpingové rozpětí nemůže představovat platný průměr s ohledem na znění čl. 9 odst. 6 základního nařízení. To je založeno na skutečnosti, že tento článek odkazuje na vážené průměrné dumpingové rozpětí stanovené pro strany zařazené do vzorku, tudíž by dumpingové rozpětí mělo být nezbytně založeno na nálezech zjištěných pro více než jednu společnost. Byl učiněn odkaz na zprávu odvolacího orgánu WTO ve věci ES-Indie týkající se ložního prádla (3), kde se dospělo k závěru, že vážený průměr by měl nezbytně odkazovat na více než jednu společnost.

| (68) | V tomto ohledu je třeba uvést, že závěry odvolacího orgánu, ke kterým se dospělo v odlišné souvislosti, zejména závěry týkající se čl. 2.2.2 bodu ii) antidumpingové dohody, a v odlišné věci, nejsou přímo použitelné v tomto určitém případě. Za druhé, tvrzení musí být zamítnuto, protože ve stávajícím případě je vážený průměr vzorku založen na vlastní běžné hodnotě a vývozních cenách každé společnosti a tyto společnosti netvoří jediný celek. Pouze po stanovení tří individuálních rozpětí se vážený průměr těchto rozpětí vypočítal pro společnosti ve spojení, aby se s ohledem na jejich vztah zabránilo tomu, že společnosti uskuteční veškerý svůj vývoz prostřednictvím společnosti, pro kterou bylo stanoveno nejnižší dumpingové rozpětí. Dále se uvádí, že čl. 9 odst. 6 základního nařízení výslovně nevylučuje použití dumpingového rozpětí stanoveného pro strany ve spojení zařazené do vzorku. Tyto požadavky byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(68)

V tomto ohledu je třeba uvést, že závěry odvolacího orgánu, ke kterým se dospělo v odlišné souvislosti, zejména závěry týkající se čl. 2.2.2 bodu ii) antidumpingové dohody, a v odlišné věci, nejsou přímo použitelné v tomto určitém případě. Za druhé, tvrzení musí být zamítnuto, protože ve stávajícím případě je vážený průměr vzorku založen na vlastní běžné hodnotě a vývozních cenách každé společnosti a tyto společnosti netvoří jediný celek. Pouze po stanovení tří individuálních rozpětí se vážený průměr těchto rozpětí vypočítal pro společnosti ve spojení, aby se s ohledem na jejich vztah zabránilo tomu, že společnosti uskuteční veškerý svůj vývoz prostřednictvím společnosti, pro kterou bylo stanoveno nejnižší dumpingové rozpětí. Dále se uvádí, že čl. 9 odst. 6 základního nařízení výslovně nevylučuje použití dumpingového rozpětí stanoveného pro strany ve spojení zařazené do vzorku. Tyto požadavky byly proto zamítnuty.

b)   Individuální zacházení

| (69) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky, metodologie použitá ke stanovení dumpingových rozpětí týkajících se společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, jak je stanoveno v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje. |
| --- | --- |

(69)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky, metodologie použitá ke stanovení dumpingových rozpětí týkajících se společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, jak je stanoveno v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.

| (70) | Na základě výše uvedeného jsou konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Společenství, následující:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 36,3 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(70)

Na základě výše uvedeného jsou konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Společenství, následující:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

36,3 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

7.2.   Pro všechny ostatní vyvážející výrobce

| (71) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 59. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(71)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 59. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

E.   ÚJMA

1.   Výroba ve Společenství

| (72) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se prozatímní závěry týkající se výroby ve Společenství, jak jsou uvedeny v 62. a 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(72)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se prozatímní závěry týkající se výroby ve Společenství, jak jsou uvedeny v 62. a 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Definice výrobního odvětví Společenství

| (73) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neexistovala dostatečná podpora většinového podílu výroby ve Společenství. Tvrdila, že jedna společnost prodělala během šetření bankrot, a proto by neměla být brána v úvahu při definici výrobního odvětví Společenství. Dále také tvrdila, že jeden výrobce dovážel dotyčný výrobek během posuzovaného období, a měl by proto být vyloučen z výrobního odvětví Společenství podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(73)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neexistovala dostatečná podpora většinového podílu výroby ve Společenství. Tvrdila, že jedna společnost prodělala během šetření bankrot, a proto by neměla být brána v úvahu při definici výrobního odvětví Společenství. Dále také tvrdila, že jeden výrobce dovážel dotyčný výrobek během posuzovaného období, a měl by proto být vyloučen z výrobního odvětví Společenství podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.

| (74) | Je nezbytné uvést, že jeden z výrobců ze Společenství, který podléhá soudnímu řízení, během období šetření nadále pokračoval ve výrobě a v současnosti nadále v této výrobě pokračuje. Proto byla tato společnost zahrnuta do definice výrobního odvětví Společenství. Šetření potvrdilo, že žádná společnost zahrnutá do výrobního odvětví Společenství nedovážela dotyčný výrobek během období šetření. Dovážely však šedý výrobek, tj. surovinu pro HOTPNV. Proto by měla být tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(74)

Je nezbytné uvést, že jeden z výrobců ze Společenství, který podléhá soudnímu řízení, během období šetření nadále pokračoval ve výrobě a v současnosti nadále v této výrobě pokračuje. Proto byla tato společnost zahrnuta do definice výrobního odvětví Společenství. Šetření potvrdilo, že žádná společnost zahrnutá do výrobního odvětví Společenství nedovážela dotyčný výrobek během období šetření. Dovážely však šedý výrobek, tj. surovinu pro HOTPNV. Proto by měla být tato tvrzení zamítnuta.

| (75) | Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se definice výrobního odvětví Společenství, jak je uvedena v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se definice výrobního odvětví Společenství, jak je uvedena v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Spotřeba ve Společenství

| (76) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se výpočet spotřeby Společenství, jak je uveden v 65. a 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(76)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se výpočet spotřeby Společenství, jak je uveden v 65. a 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   Dovoz do Společenství z dotyčné země

4.1.   Objem a podíl dotčeného dovozu na trhu

| (77) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se výpočet objemu a podílu uvedeného dovozu, jak je uveden v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(77)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se výpočet objemu a podílu uvedeného dovozu, jak je uveden v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.2.   Ceny dovozu a cenové podbízení

| (78) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se výpočet cen dovozu a cenových podbízení, jak je uveden v 69. až 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(78)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se výpočet cen dovozu a cenových podbízení, jak je uveden v 69. až 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

5.   Stav výrobního odvětví Společenství

| (79) | Připomíná se, že v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla Komise prozatímně k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(79)

Připomíná se, že v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla Komise prozatímně k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

| (80) | Žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila čísla nebo jejich výklad týkající se situace ve výrobním odvětví Společenství uvedené v 72. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto se závěry uvedené v těchto bodech odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a dochází se k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(80)

Žádná ze zúčastněných stran nezpochybnila čísla nebo jejich výklad týkající se situace ve výrobním odvětví Společenství uvedené v 72. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto se závěry uvedené v těchto bodech odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a dochází se k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

F.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (81) | Kromě jiných faktorů zkoumaných v prozatímním nařízení byla zkoumána také vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu bylo zjištěno, že vývozní prodeje výrobního odvětví Společenství zůstávají stabilní po celé období přibližně na 25 milionech běžných metrů. Je třeba poznamenat, že tento vývoz se týká výrobku užívaného pro podšívky, prodávaného za výrazně nižší cenu. Zároveň byl během období šetření prodáván sortiment vyvážený všemi výrobními odvětvími EU-25 za cenu o 270 % vyšší než dovoz z Číny. V každém případě byly pro stanovení údajů o zisku vzaty v úvahu pouze prodeje uskutečněné na trhu Společenství, proto tyto údaje nejsou vývozní výkonností ovlivněny. Z výše uvedených důvodů je možné dojít k závěru, že vývoz ze Společenství nezpůsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu. Kromě toho, pokud se vezme v úvahu dovoz ze všech dalších třetích zemí, byly ceny v průměru stále vyšší než ceny z ČLR. Na základě výše uvedeného, a protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, se potvrzují závěry uvedené v 99. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Kromě jiných faktorů zkoumaných v prozatímním nařízení byla zkoumána také vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu bylo zjištěno, že vývozní prodeje výrobního odvětví Společenství zůstávají stabilní po celé období přibližně na 25 milionech běžných metrů. Je třeba poznamenat, že tento vývoz se týká výrobku užívaného pro podšívky, prodávaného za výrazně nižší cenu. Zároveň byl během období šetření prodáván sortiment vyvážený všemi výrobními odvětvími EU-25 za cenu o 270 % vyšší než dovoz z Číny. V každém případě byly pro stanovení údajů o zisku vzaty v úvahu pouze prodeje uskutečněné na trhu Společenství, proto tyto údaje nejsou vývozní výkonností ovlivněny. Z výše uvedených důvodů je možné dojít k závěru, že vývoz ze Společenství nezpůsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu. Kromě toho, pokud se vezme v úvahu dovoz ze všech dalších třetích zemí, byly ceny v průměru stále vyšší než ceny z ČLR. Na základě výše uvedeného, a protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, se potvrzují závěry uvedené v 99. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Zájem výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství

| (82) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství, potvrzují se závěry uvedené ve 112. až 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(82)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství, potvrzují se závěry uvedené ve 112. až 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (83) | Od dovozců/uživatelů, kteří nejsou ve spojení, bylo obdrženo několik stanovisek. Stranám, které o to požádaly, byla také zaručena slyšení. Tvrzení dovozců se shodovala s tvrzeními uživatelů a jsou projednávána v 87. až 90. bodě odůvodnění níže. Je třeba uvést, že celková množství dovezená z Číny dovozci, kteří se přihlásili, jsou zanedbatelná a představují pouze přibližně 2 % celkového dovozu z Číny uskutečněných během období šetření. Zbývajících 98 % na opatření nereagovala. |
| --- | --- |

(83)

Od dovozců/uživatelů, kteří nejsou ve spojení, bylo obdrženo několik stanovisek. Stranám, které o to požádaly, byla také zaručena slyšení. Tvrzení dovozců se shodovala s tvrzeními uživatelů a jsou projednávána v 87. až 90. bodě odůvodnění níže. Je třeba uvést, že celková množství dovezená z Číny dovozci, kteří se přihlásili, jsou zanedbatelná a představují pouze přibližně 2 % celkového dovozu z Číny uskutečněných během období šetření. Zbývajících 98 % na opatření nereagovala.

| (84) | Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, potvrzují se závěry uvedené ve 119. až 121. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(84)

Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, potvrzují se závěry uvedené ve 119. až 121. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   Zájmy dodavatelů

| (85) | Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se zájmu dodavatelů ze Společenství, potvrzují se závěry uvedené v 122. až 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(85)

Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se zájmu dodavatelů ze Společenství, potvrzují se závěry uvedené v 122. až 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.   Zájmy uživatelů

| (86) | Připomíná se, že devět uživatelů předložilo zodpovězený dotazník, přičemž pouze jeden z těchto uživatelů dovážel dotyčný výrobek (127. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Po uložení prozatímních opatření však podali připomínky čtyři uživatelé, kteří dosud v šetření nevystupovali. Dva z nich vyrábějí vlákna pro bytovou dekoraci. Všichni dovážejí dotyčný výrobek z ČLR. Vezmeme-li v úvahu, že toto odvětví je velmi roztříštěné, jejich reprezentativnost se odhaduje na méně než 2 %. |
| --- | --- |

(86)

Připomíná se, že devět uživatelů předložilo zodpovězený dotazník, přičemž pouze jeden z těchto uživatelů dovážel dotyčný výrobek (127. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Po uložení prozatímních opatření však podali připomínky čtyři uživatelé, kteří dosud v šetření nevystupovali. Dva z nich vyrábějí vlákna pro bytovou dekoraci. Všichni dovážejí dotyčný výrobek z ČLR. Vezmeme-li v úvahu, že toto odvětví je velmi roztříštěné, jejich reprezentativnost se odhaduje na méně než 2 %.

| (87) | Uživatelé, kteří vyrábějí oděvy tvrdili, že jejich činnost je nyní ve vážném ohrožení, protože dovoz již hotových oděvů z ČLR se objevuje na trhu Společenství za velmi nízké ceny, zatímco oni musí vyrábět za daleko vyšších nákladů. Navíc by museli platit vysoké antidumpingové clo za dovoz dotyčného výrobku, který je surovinou pro jejich výrobu. Tvrdí, že mohou prodávat zákazníkům hotové výrobky za nepatrně vyšší ceny, jelikož jsou mnohem pružnější a mohou v krátké době doručit menší množství. Tvrdí však, že s přihlédnutím ke stávajícím tržním podmínkám, kdy na trh vstupují levné oděvy, a k antidumpingovým clům na surovinu, by nebyli schopni udržet výrobu ve Společenství, a museli by tedy zastavit provoz svých výrobních míst. |
| --- | --- |

(87)

Uživatelé, kteří vyrábějí oděvy tvrdili, že jejich činnost je nyní ve vážném ohrožení, protože dovoz již hotových oděvů z ČLR se objevuje na trhu Společenství za velmi nízké ceny, zatímco oni musí vyrábět za daleko vyšších nákladů. Navíc by museli platit vysoké antidumpingové clo za dovoz dotyčného výrobku, který je surovinou pro jejich výrobu. Tvrdí, že mohou prodávat zákazníkům hotové výrobky za nepatrně vyšší ceny, jelikož jsou mnohem pružnější a mohou v krátké době doručit menší množství. Tvrdí však, že s přihlédnutím ke stávajícím tržním podmínkám, kdy na trh vstupují levné oděvy, a k antidumpingovým clům na surovinu, by nebyli schopni udržet výrobu ve Společenství, a museli by tedy zastavit provoz svých výrobních míst.

| (88) | Je třeba uvést, že tito oděvní výrobci patří mezi malé a střední podniky. Nacházejí se pod obrovským tlakem z důvodu silně rostoucího dovozu hotových výrobků, které jsou mimo jiné výsledkem zrušení textilní kvóty ze dne 1. ledna 2005. Navíc díky clům vzrostly surovinové náklady. Ačkoli je pravda, že již tak tísnivá situace v oděvním odvětví by mohla navíc být zhoršena antidumpingovým clem na HOTPNV, je zřejmé, že hlavní tlak na tyto společnosti je vytvářen dovozem oděvů z ČLR. |
| --- | --- |

(88)

Je třeba uvést, že tito oděvní výrobci patří mezi malé a střední podniky. Nacházejí se pod obrovským tlakem z důvodu silně rostoucího dovozu hotových výrobků, které jsou mimo jiné výsledkem zrušení textilní kvóty ze dne 1. ledna 2005. Navíc díky clům vzrostly surovinové náklady. Ačkoli je pravda, že již tak tísnivá situace v oděvním odvětví by mohla navíc být zhoršena antidumpingovým clem na HOTPNV, je zřejmé, že hlavní tlak na tyto společnosti je vytvářen dovozem oděvů z ČLR.

| (89) | Někteří uživatelé tvrdili, že také odvětví, která vyvíjejí činnost v oblasti barvení a potisků, by mohla být postižena, pokud by díky clu již nemělo být do Společenství dováženo textilní zboží. Také tvrdili, že by mohlo být postiženo vysoce moderní textilní zařízení dodávané do Společenství, protože by díky clu poklesla textilní výroba v ČLR. |
| --- | --- |

(89)

Někteří uživatelé tvrdili, že také odvětví, která vyvíjejí činnost v oblasti barvení a potisků, by mohla být postižena, pokud by díky clu již nemělo být do Společenství dováženo textilní zboží. Také tvrdili, že by mohlo být postiženo vysoce moderní textilní zařízení dodávané do Společenství, protože by díky clu poklesla textilní výroba v ČLR.

| (90) | Jak je nicméně uvedeno ve 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je pravděpodobné, že dovoz z ČLR bude i nadále vstupovat na trh za spravedlivé ceny bez dumpingu a že k dispozici zůstanou jiné nedumpingové zdroje, s přihlédnutím ke skutečnosti, že více než 30 % spotřeby Společenství představuje dovoz ze třetích zemí (vyjma ČLR). Navíc, když pomyslíme na skutečnost, že mnoha vyvážejícím výrobcům byla přiznána antidumpingová celní sazba ve výši 14,1 % a že HOTPNV je pouze částí výrobních nákladů uživatelů, nárůst nákladů by jen stěží byl podstatný. Je třeba také poznamenat, že údajně tísnivá situace, ve které se zdají být některé společnosti, vypadá, že je způsobena zejména dovozem hotových oděvů z ČLR, a neuložení antidumpingových opatření by se nezaměřovalo na tuto specifickou otázku. V tomto ohledu je třeba také připomenout, že se přihlásili uživatelé, kteří představují malé množství dovozu, zatímco ze strany velké většiny nebyly během šetření obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(90)

Jak je nicméně uvedeno ve 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je pravděpodobné, že dovoz z ČLR bude i nadále vstupovat na trh za spravedlivé ceny bez dumpingu a že k dispozici zůstanou jiné nedumpingové zdroje, s přihlédnutím ke skutečnosti, že více než 30 % spotřeby Společenství představuje dovoz ze třetích zemí (vyjma ČLR). Navíc, když pomyslíme na skutečnost, že mnoha vyvážejícím výrobcům byla přiznána antidumpingová celní sazba ve výši 14,1 % a že HOTPNV je pouze částí výrobních nákladů uživatelů, nárůst nákladů by jen stěží byl podstatný. Je třeba také poznamenat, že údajně tísnivá situace, ve které se zdají být některé společnosti, vypadá, že je způsobena zejména dovozem hotových oděvů z ČLR, a neuložení antidumpingových opatření by se nezaměřovalo na tuto specifickou otázku. V tomto ohledu je třeba také připomenout, že se přihlásili uživatelé, kteří představují malé množství dovozu, zatímco ze strany velké většiny nebyly během šetření obdrženy žádné připomínky.

| (91) | Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu uživatelů, potvrzují se závěry uvedené ve 126. až 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(91)

Protože nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu uživatelů, potvrzují se závěry uvedené ve 126. až 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

5.   Závěr ohledně zájmů Společenství

| (92) | Vzhledem k závěrům uvedeným v prozatímním nařízení, jak stanoví 129. až 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení, a s přihlédnutím ke stanoviskům předloženým různými stranami, se dospělo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč nezavést konečné antidumpingové clo vůči dumpingovému dovozu HOTPNV pocházejícího z ČLR. |
| --- | --- |

(92)

Vzhledem k závěrům uvedeným v prozatímním nařízení, jak stanoví 129. až 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení, a s přihlédnutím ke stanoviskům předloženým různými stranami, se dospělo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč nezavést konečné antidumpingové clo vůči dumpingovému dovozu HOTPNV pocházejícího z ČLR.

H.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (93) | Na základě metodologie objasněné v 132. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla pro účely stanovení úrovně opatření vypočtena úroveň pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(93)

Na základě metodologie objasněné v 132. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla pro účely stanovení úrovně opatření vypočtena úroveň pro odstranění újmy.

| (94) | Při výpočtu rozpětí újmy v prozatímním nařízení, byl cílový zisk pro výrobní odvětví Společenství stanoven na 8 %, což je úroveň, které mohlo být snadno dosaženo výrobním odvětvím tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při absenci dumpingového dovozu, a které bylo dosaženo v letech 1998 a 1999 před tím, než čínský vývoz začal způsobovat potíže (134. bod odůvodnění prozatímního nařízení). |
| --- | --- |

(94)

Při výpočtu rozpětí újmy v prozatímním nařízení, byl cílový zisk pro výrobní odvětví Společenství stanoven na 8 %, což je úroveň, které mohlo být snadno dosaženo výrobním odvětvím tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. při absenci dumpingového dovozu, a které bylo dosaženo v letech 1998 a 1999 před tím, než čínský vývoz začal způsobovat potíže (134. bod odůvodnění prozatímního nařízení).

| (95) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že stanovení cílového zisku 8 % na základě let 1998 a 1999 by nebylo vhodné. Tato strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že zisková rozpětí byla mnohem nižší již v roce 2000, který byl prvním rokem posuzovaného období, kdy se účinky dumpingového dovozu nedaly ještě zcela jasně pociťovat, měla by se tato zisková rozpětí považovat za cílový zisk. Je třeba však připomenout, že podíl dovozu z ČLR na trhu byl vysoký již v roce 2000 – dosahoval 18,2 % – (67. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a výrobní odvětví Společenství již začala pociťovat tísnivou situaci. Z tohoto důvodu se ke stanovení cílového zisku považuje za vhodné odkazovat na stabilnější období v minulosti, kterého by výrobní odvětví Společenství mohlo dosáhnout v případě absence dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(95)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že stanovení cílového zisku 8 % na základě let 1998 a 1999 by nebylo vhodné. Tato strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že zisková rozpětí byla mnohem nižší již v roce 2000, který byl prvním rokem posuzovaného období, kdy se účinky dumpingového dovozu nedaly ještě zcela jasně pociťovat, měla by se tato zisková rozpětí považovat za cílový zisk. Je třeba však připomenout, že podíl dovozu z ČLR na trhu byl vysoký již v roce 2000 – dosahoval 18,2 % – (67. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a výrobní odvětví Společenství již začala pociťovat tísnivou situaci. Z tohoto důvodu se ke stanovení cílového zisku považuje za vhodné odkazovat na stabilnější období v minulosti, kterého by výrobní odvětví Společenství mohlo dosáhnout v případě absence dumpingového dovozu.

| (96) | Protože nebyly předloženy žádné nové připomínky k této otázce, potvrzuje se metodologie uvedená ve 132. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(96)

Protože nebyly předloženy žádné nové připomínky k této otázce, potvrzuje se metodologie uvedená ve 132. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

1.   Konečná opatření

| (97) | S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni dumpingových rozpětí a úrovni rozpětí újmy vypočítané ve všech případech, kde jsou tyto úrovně nižší než zjištěná dumpingová rozpětí. |
| --- | --- |

(97)

S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni dumpingových rozpětí a úrovni rozpětí újmy vypočítané ve všech případech, kde jsou tyto úrovně nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.

| (98) | Na základě výše uvedených skutečností jsou konečná cla stanovena takto:






  Společnost | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd. | 14,1 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |

(98)

Na základě výše uvedených skutečností jsou konečná cla stanovena takto:

Společnost

Konečné antidumpingové clo

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd.

14,1 %

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

| (99) | Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě nálezů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných konkrétně uvedenými společnostmi. Dovezené výrobky vyráběné libovolnou jinou společností, která není výslovně uvedena ve výkonné části tohoto nařízení s udáním názvu a adresy, včetně právnických osob spřízněných s osobami výslovně uvedenými, nemohou využívat uvedené sazby a podléhají celním sazbám platným pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(99)

Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě nálezů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných konkrétně uvedenými společnostmi. Dovezené výrobky vyráběné libovolnou jinou společností, která není výslovně uvedena ve výkonné části tohoto nařízení s udáním názvu a adresy, včetně právnických osob spřízněných s osobami výslovně uvedenými, nemohou využívat uvedené sazby a podléhají celním sazbám platným pro „všechny ostatní společnosti“.

| (100) | Jakýkoliv požadavek na použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu hospodářského subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba adresovat Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména o všech změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, v souvislosti například se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně pozměněno formou aktualizace seznamu společností, které využívají individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(100)

Jakýkoliv požadavek na použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu hospodářského subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba adresovat Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména o všech změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, v souvislosti například se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně pozměněno formou aktualizace seznamu společností, které využívají individuální celní sazby.

2.   Vybírání prozatímních cel

| (101) | Vzhledem k velikosti zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství je považováno za nezbytné, aby částky zajištěné v rámci prozatímního antidumpingového cla, které ukládá prozatímní nařízení, byly vybrány podle sazby konečného cla. V případech, kdy jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, měly by se vybrat s konečnou platností pouze částky zajištěné ve výši prozatímních cel, zatímco částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, by se měly uvolnit, |
| --- | --- |

(101)

Vzhledem k velikosti zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství je považováno za nezbytné, aby částky zajištěné v rámci prozatímního antidumpingového cla, které ukládá prozatímní nařízení, byly vybrány podle sazby konečného cla. V případech, kdy jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, měly by se vybrat s konečnou platností pouze částky zajištěné ve výši prozatímních cel, zatímco částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, by se měly uvolnit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu tkanin z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahující 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, barvených (včetně bělených) nebo potištěných, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 5407 51 00 (kód TARIC 5407510010), 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10 (kód TARIC 5407611010), 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 (kód TARIC 5407691010 a ex 5407 69 90 (kód TARIC 5407699010).

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na cenu franco hranice Společenství, před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi činí:

| Společnost | Konečné antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Nantong Teijin Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,7 % | A619 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,9 % | A621 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,9 % | A620 |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 46,4 % | A622 |
| Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 56,2 % | A618 |
| Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 37,1 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | A617 |
| Všechny ostatní společnosti | 56,2 % | A999 |

Společnost

Konečné antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Nantong Teijin Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,7 %

A619

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,9 %

A621

Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,9 %

A620

Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd

46,4 %

A622

Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd

37,1 %

A623

Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd

56,2 %

A618

Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd

14,1 %

A617

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd

37,1 %

A623

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd

14,1 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd

14,1 %

A617

Všechny ostatní společnosti

56,2 %

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.

Článek 2

V případě, že jakýkoli nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice předloží Komisi dostačující důkazy, že:

| — | během období šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004) nevyvážel do Společenství výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1, |
| --- | --- |

—

během období šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004) nevyvážel do Společenství výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,

| — | není ve spojení s žádnými vývozci nebo výrobci v Čínské lidové republice, na které se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, |
| --- | --- |

—

není ve spojení s žádnými vývozci nebo výrobci v Čínské lidové republice, na které se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením,

| — | ve skutečnosti vyvážel dotyčný výrobek do Společenství po období šetření, na kterém jsou opatření založena, nebo vstoupil do neodvolatelné smluvní podmínky vyvážet významné množství do Společenství, |
| --- | --- |

—

ve skutečnosti vyvážel dotyčný výrobek do Společenství po období šetření, na kterém jsou opatření založena, nebo vstoupil do neodvolatelné smluvní podmínky vyvážet významné množství do Společenství,

může Rada prostou většinou na návrh předložený Komisí a po konzultaci s poradním výborem změnit čl. 1 odst. 2, a to přidáním nového vyvážejícího výrobce buď i) ke společnostem podléhajícím celní sazbě váženého průměru v hodnotě 37,1 % použitelné na společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96, nebo ii) ke společnostem podléhajícím celní sazbě váženého průměru v hodnotě 14,1 % použitelné pro společnosti, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) nařízení (ES) č. 384/96.

Článek 3

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 426/2005 o dovozech tkanin z nití ze syntetických nekonečných vláken obsahujících 85 % hmotnostních nebo více tvarovaných a/nebo netvarovaných polyesterových nekonečných vláken, barvených nebo potištěných, kódů 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 a ex 5407 69 90 (kód TARIC 5407699010) a pocházejících z Čínské lidové republiky by měly být s konečnou platností vybrány za konečnou sazbu uloženou tímto nařízením v souladu s pravidly uvedenými níže.

Částky zajištěné nad tuto konečnou sazbu antidumpingového cla budou uvolněny. V případech, kdy je sazba uloženého konečného cla vyšší než sazba prozatímního cla, vyberou se s konečnou platností pouze částky zajištěné ve výši prozatímního cla.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. září 2005.

Za Radu

J. STRAW

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 69, 16.3.2005, s. 6.

2

(3)  WT/DS141/AB/R.

3

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels.

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1488/2005

ze dne 15. září 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 15. září 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 42,5 |
| 096 | 35,4 |
| 204 | 49,2 |
| 999 | 42,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 78,6 |
| 096 | 25,9 |
| 999 | 52,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0805 50 10 | 388 | 68,6 |
| 524 | 61,7 |
| 528 | 59,1 |
| 999 | 63,1 |
| 0806 10 10 | 052 | 75,3 |
| 212 | 105,3 |
| 220 | 193,2 |
| 624 | 112,0 |
| 999 | 121,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 80,5 |
| 400 | 83,0 |
| 508 | 32,9 |
| 512 | 88,2 |
| 528 | 22,6 |
| 720 | 37,8 |
| 800 | 136,7 |
| 804 | 79,2 |
| 999 | 70,1 |
| 0808 20 50 | 052 | 92,5 |
| 388 | 92,2 |
| 528 | 37,0 |
| 720 | 84,8 |
| 800 | 143,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 91,3 |
| 999 | 91,3 |
| 0809 40 05 | 052 | 81,3 |
| 066 | 54,6 |
| 098 | 42,5 |
| 624 | 126,3 |
| 999 | 76,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

42,5

096

35,4

204

49,2

999

42,4

0707 00 05

052

78,6

096

25,9

999

52,3

0709 90 70

052

70,5

999

70,5

0805 50 10

388

68,6

524

61,7

528

59,1

999

63,1

0806 10 10

052

75,3

212

105,3

220

193,2

624

112,0

999

121,5

0808 10 80

388

80,5

400

83,0

508

32,9

512

88,2

528

22,6

720

37,8

800

136,7

804

79,2

999

70,1

0808 20 50

052

92,5

388

92,2

528

37,0

720

84,8

800

143,7

999

90,0

0809 30 10, 0809 30 90

052

91,3

999

91,3

0809 40 05

052

81,3

066

54,6

098

42,5

624

126,3

999

76,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/19

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1489/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. září 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin (2), a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku. Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku. Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku. Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku. Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku.

| (2) | Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu. |
| --- | --- |

(2)

Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin.

| (4) | Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby. |
| --- | --- |

(4)

Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby.

| (5) | S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období. |
| --- | --- |

(5)

S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období.

| (6) | Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(6)

Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 161, 29.6.1996, s. 125. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1110/2003 (Úř. věst. L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

PŘÍLOHA I

Dovozní cla produktů uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 použitelná od 16. září 2005

| Kód KN | Zboží | Dovozní clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | pšenice tvrdá vysoké kvality | 0,00 |
| střední kvality | 0,00 |
| nízké kvality | 0,87 |
| 1001 90 91 | pšenice měkká, k setí | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí | 0,00 |
| 1002 00 00 | žito | 43,71 |
| 1005 10 90 | kukuřice k setí, ne hybridní | 66,06 |
| 1005 90 00 | kukuřice, ne k setí (2) | 66,06 |
| 1007 00 90 | čirok – zrna, ne hybridy k setí | 48,70 |

Kód KN

Zboží

Dovozní clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

pšenice tvrdá vysoké kvality

0,00

střední kvality

0,00

nízké kvality

0,87

1001 90 91

pšenice měkká, k setí

0,00

ex 1001 90 99

pšenice měkká, vysoké kvality, ne k setí

0,00

1002 00 00

žito

43,71

1005 10 90

kukuřice k setí, ne hybridní

66,06

1005 90 00

kukuřice, ne k setí (2)

66,06

1007 00 90

čirok – zrna, ne hybridy k setí

48,70

---

(1)  Pro zboží, které je do Společenství dopravováno přes Atlantický oceán nebo cestou přes Suezský kanál (čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 1249/96), může dovozce získat slevu cla:

| — | 3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází ve Středozemním moři, nebo

| — | 2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, pokud se vykládací přístav nachází v Irsku, Spojeném království, Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, Finsku, Švédsku nebo na atlantickém pobřeží Pyrenejského poloostrova.

(2)  Dovozce může uplatnit nárok na paušální slevu 24 EUR/t, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1249/96.

---

PŘÍLOHA II

Prvky výpočtu cel

období od 1.9.2005–14.9.2005

| 1. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:











  Burzovní záznamy | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti) | HRS2 | YC3 | HAD2 | střední kvalita (1) | nízká kvalita (2) | US barley 2 |
| Cenový záznam (EUR/t) | 119,84 (3) | 64,60 | 164,80 | 154,80 | 134,80 | 91,95 |
| Prémie – záliv (EUR/t) | — | 14,53 | — | | | — |
| Prémie – Velká jezera (EUR/t) | 31,81 | — | — | | | — |

1.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Burzovní záznamy

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkty (% bílkovin při 12 % vlhkosti)

HRS2

YC3

HAD2

střední kvalita (1)

nízká kvalita (2)

US barley 2

Cenový záznam (EUR/t)

119,84 (3)

64,60

164,80

154,80

134,80

91,95

Prémie – záliv (EUR/t)

—

14,53

—

—

Prémie – Velká jezera (EUR/t)

31,81

—

—

—

| 2. | Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:
  Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 16,82 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: 21,37 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Průměry v období dvou týdnů před dnem stanovení sazeb podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1249/96:

Dopravné/náklady: Mexický záliv–Rotterdam: 16,82 EUR/t; Velká jezera–Rotterdam: 21,37 EUR/t.

| 3. | Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HW 2)
  0,00 EUR/t (SRW 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvence uvedené v čl. 4 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (ES) č. 1249/96:

0,00 EUR/t (HW 2)

0,00 EUR/t (SRW 2).

---

(1)  Záporná prémie 10 EUR/t, (článek 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96),

(2)  Záporná prémie 30 EUR/t, (článek čl. 4 odst. nařízení (ES) č. 1249/96),

(3)  Kladná prémie 14 EUR/t za, hrnuta (článek 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1249/96).

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1490/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se mění vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu stanovené nařízením (ES) č. 1462/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 27 odst. 5 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1462/2005 (2) stanovilo vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1462/2005 (2) stanovilo vývozní náhrady pro bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu.

| (2) | Vzhledem k tomu, že údaje, které má Komise v současné době k dispozici jsou odlišné od údajů v době přijetí nařízení (ES) č. 1462/2005, měly by se tyto náhrady pozměnit, |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že údaje, které má Komise v současné době k dispozici jsou odlišné od údajů v době přijetí nařízení (ES) č. 1462/2005, měly by se tyto náhrady pozměnit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Výše vývozních náhrad pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1260/2001, vyvážené nedenaturované a v nezměněném stavu, které byly stanoveny nařízením (ES) č. 1462/2005 se pozměňují a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  Úř. věst. L 233, 9.9.2005, s. 19.

2

---

PŘÍLOHA

SAZBY UPRAVUJÍCÍ NÁHRADY PRO BÍLÝ A SUROVÝ CUKR VYVÁŽENÝ V NEZMĚNĚNÉM STAVU ODE DNE 16. ZÁŘÍ 2005 (1)

| Kód produktu | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,58 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 34,59 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sacharosy × 100 kg produktu netto | 0,3759 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,59 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 37,61 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sacharosy × 100 kg produktu netto | 0,3759 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy místa určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy místa určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Ostatní místa určení jsou:







  S00 | : | všechna místa určení (třetí země, ostatní území, vytváření skladových zásob a místa určení považovaná za vývozy ze Společenství), kromě Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Černé Hory (včetně Kosova podle rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999) a bývalé Jugoslávské republiky Makedonie, kromě cukru přimíchaného do produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 2201/96 (Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Kód produktu

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,58 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

34,59 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sacharosy × 100 kg produktu netto

0,3759

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,59

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

37,61

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sacharosy × 100 kg produktu netto

0,3759

Pozn.: Kódy produktů a kódy místa určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy místa určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní místa určení jsou:

S00

:

všechna místa určení (třetí země, ostatní území, vytváření skladových zásob a místa určení považovaná za vývozy ze Společenství), kromě Albánie, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Černé Hory (včetně Kosova podle rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN č. 1244 ze dne 10. června 1999) a bývalé Jugoslávské republiky Makedonie, kromě cukru přimíchaného do produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 2201/96 (Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Sazby stanovené v této příloze nejsou použitelné od 1. února 2005 podle rozhodnutí Rady 2005/45/ES ze dne 22. prosince 2004 o uzavření a prozatímním provádění Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací, kterou se mění dohoda mezi Evropskím hospodařským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972, pokud jde o ustanovení použitelná pro zpracované zemědělské proddukty (Úř. věst. L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Tato částka se použije pro surový cukr s výtěžností 92 %. Pokud je výtěžnost vyváženého surového cukru jiná než 92 %, výše příslušné náhrady se vypočítá podle čl. 28 odst. 4 nařízení (ES) č. 1260/2001.

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1491/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 5. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1138/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1138/2005 ze dne 15. července 2005, kterým bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení ke stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad pro bílý cukr (2), pro hospodářský rok 2005/06, vyžaduje, aby pro vývoz tohoto cukru do některých třetích zemí byla vyhlášena dílčí nabídková řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1138/2005 ze dne 15. července 2005, kterým bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení ke stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad pro bílý cukr (2), pro hospodářský rok 2005/06, vyžaduje, aby pro vývoz tohoto cukru do některých třetích zemí byla vyhlášena dílčí nabídková řízení.

| (2) | V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1138/2005 je případně třeba stanovit maximální výši náhrady pro příslušné dílčí nabídkové řízení, a to zejména s ohledem na současný stav a předpokládaný vývoj trhu s cukrem ve Společenství a světového trhu s cukrem. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1138/2005 je případně třeba stanovit maximální výši náhrady pro příslušné dílčí nabídkové řízení, a to zejména s ohledem na současný stav a předpokládaný vývoj trhu s cukrem ve Společenství a světového trhu s cukrem.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro 5. dílčí nabídkové řízení pro bílý cukr vyhlášené v souladu s nařízením (ES) č. 1138/2005 se maximální výše vývozní náhrady stanoví na 41,250 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  Úř. věst. L 185, 16.7.2005, s. 3.

2

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1492/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na čl. 31 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanovuje, že rozdíl mezi cenami výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení v mezinárodním obchodě a cenami těchto výrobků v rámci Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou v rozmezí, které vyplývá z dohod uzavřených podle článku 300 smlouvy. |
| --- | --- |

(1)

Článek 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanovuje, že rozdíl mezi cenami výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení v mezinárodním obchodě a cenami těchto výrobků v rámci Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou v rozmezí, které vyplývá z dohod uzavřených podle článku 300 smlouvy.

| (2) | V souladu s nařízením (ES) č. 1255/1999 se při určování náhrad u výrobků vyjmenovaných v článku 1 výše uvedeného nařízení, vyvážených v přirozeném stavu, musí brát v úvahu:






  — | stávající situace a budoucí vývoj cen a dostupnosti mléka a mléčných výrobků na trhu Společenství a cen mléka a mléčných výrobků v mezinárodním obchodě, |
| --- | --- | --- |

(2)

V souladu s nařízením (ES) č. 1255/1999 se při určování náhrad u výrobků vyjmenovaných v článku 1 výše uvedeného nařízení, vyvážených v přirozeném stavu, musí brát v úvahu:

—

stávající situace a budoucí vývoj cen a dostupnosti mléka a mléčných výrobků na trhu Společenství a cen mléka a mléčných výrobků v mezinárodním obchodě,

| — | marketingové náklady a nejvýhodnější náklady na přepravu z trhů Společenství do přístavů nebo jiných vývozních míst ve Společenství, jakož i náklady spojené s umístěním zboží na trhu v zemi určení, |
| --- | --- |

—

marketingové náklady a nejvýhodnější náklady na přepravu z trhů Společenství do přístavů nebo jiných vývozních míst ve Společenství, jakož i náklady spojené s umístěním zboží na trhu v zemi určení,

| — | cíle společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, které mají zajistit stav rovnováhy a přirozený vývoj cen a obchodování na tomto trhu, |
| --- | --- |

—

cíle společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, které mají zajistit stav rovnováhy a přirozený vývoj cen a obchodování na tomto trhu,

| — | rozmezí, která vyplývají z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy, a |
| --- | --- |

—

rozmezí, která vyplývají z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy, a

| — | potřeba předcházet výkyvům na trhu Společenství, a |
| --- | --- |

—

potřeba předcházet výkyvům na trhu Společenství, a

| — | hospodářský aspekt navrhovaných vývozů. |
| --- | --- |

—

hospodářský aspekt navrhovaných vývozů.

| (3) | V souladu s čl. 31 odst. 5 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měly při stanovování cen v rámci Společenství brát v úvahu skutečné ceny, které jsou pro vývoz nejvýhodnější, a při stanovování cen v mezinárodním obchodě by se měly brát v úvahu zejména:






  a) | ceny převládající na trzích třetích zemí; |
| --- | --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 31 odst. 5 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měly při stanovování cen v rámci Společenství brát v úvahu skutečné ceny, které jsou pro vývoz nejvýhodnější, a při stanovování cen v mezinárodním obchodě by se měly brát v úvahu zejména:

a)

ceny převládající na trzích třetích zemí;

| b) | nejvýhodnější ceny ve třetích zemích určení při dovozu ze třetích zemí; |
| --- | --- |

b)

nejvýhodnější ceny ve třetích zemích určení při dovozu ze třetích zemí;

| c) | ceny výrobce ve vyvážejících třetích zemích, případně s ohledem na dotace poskytované těmito zeměmi a |
| --- | --- |

c)

ceny výrobce ve vyvážejících třetích zemích, případně s ohledem na dotace poskytované těmito zeměmi a

| d) | nabídkové ceny vyplaceně na hranici Evropského společenství. |
| --- | --- |

d)

nabídkové ceny vyplaceně na hranici Evropského společenství.

| (4) | V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 může být s ohledem na situaci na světových trzích nebo na konkrétní požadavky určitých trhů zapotřebí rozlišit náhradu u výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení podle místa určení. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 může být s ohledem na situaci na světových trzích nebo na konkrétní požadavky určitých trhů zapotřebí rozlišit náhradu u výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení podle místa určení.

| (5) | V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měl stanovit seznam výrobků, pro něž jsou poskytovány vývozní náhrady, a výše těchto náhrad alespoň jednou za čtyři týdny; výše náhrady však může zůstat na stejné úrovni déle než čtyři týdny. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měl stanovit seznam výrobků, pro něž jsou poskytovány vývozní náhrady, a výše těchto náhrad alespoň jednou za čtyři týdny; výše náhrady však může zůstat na stejné úrovni déle než čtyři týdny.

| (6) | V souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), se náhrada pro slazené mléčné výrobky rovná součtu dvou složek; přičemž první je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství mléčných výrobků, a vypočítá se vynásobením základní výše náhrady obsahem mléčných výrobků v dotyčném produktu; druhá je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství přidané sacharózy, a vypočítá se tak, že se základní výše náhrady platná v den vývozu pro produkty, které jsou vyjmenované v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů s cukrem (3), vynásobí obsahem sacharózy v celém produktu, tato druhá složka se však použije pouze tehdy, pokud byla přidaná sacharóza vyrobena z cukrové řepy nebo cukrové třtiny sklizené ve Společenství. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), se náhrada pro slazené mléčné výrobky rovná součtu dvou složek; přičemž první je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství mléčných výrobků, a vypočítá se vynásobením základní výše náhrady obsahem mléčných výrobků v dotyčném produktu; druhá je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství přidané sacharózy, a vypočítá se tak, že se základní výše náhrady platná v den vývozu pro produkty, které jsou vyjmenované v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů s cukrem (3), vynásobí obsahem sacharózy v celém produktu, tato druhá složka se však použije pouze tehdy, pokud byla přidaná sacharóza vyrobena z cukrové řepy nebo cukrové třtiny sklizené ve Společenství.

| (7) | Nařízení Komise (EHS) č. 896/84 (4) obsahuje dodatečná ustanovení o poskytování náhrad při změnách hospodářského roku; tato ustanovení umožňují rozlišit náhrady podle data výroby produktů. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Komise (EHS) č. 896/84 (4) obsahuje dodatečná ustanovení o poskytování náhrad při změnách hospodářského roku; tato ustanovení umožňují rozlišit náhrady podle data výroby produktů.

| (8) | Při výpočtu náhrady pro tavené sýry je nezbytné stanovit, že v případě přidání kaseinu a/nebo kaseinátů se takové přidané množství nebere v úvahu. |
| --- | --- |

(8)

Při výpočtu náhrady pro tavené sýry je nezbytné stanovit, že v případě přidání kaseinu a/nebo kaseinátů se takové přidané množství nebere v úvahu.

| (9) | Při určování produktů a oblastí způsobilých pro náhrady je vhodné vzít v úvahu na jednu stranu skutečnost, že postavení určitých produktů Společenství na trhu neopodstatňuje podporování jejich vývozu, a na druhou stranu to, že zeměpisná blízkost některých oblastí by mohla usnadnit odklon obchodu a zneužití. |
| --- | --- |

(9)

Při určování produktů a oblastí způsobilých pro náhrady je vhodné vzít v úvahu na jednu stranu skutečnost, že postavení určitých produktů Společenství na trhu neopodstatňuje podporování jejich vývozu, a na druhou stranu to, že zeměpisná blízkost některých oblastí by mohla usnadnit odklon obchodu a zneužití.

| (10) | Z použití výše uvedených pravidel na současnou situaci na trhu s mlékem, zejména na ceny mléčných výrobků ve Společenství a na světovém trhu, vyplývá, že náhrady by měly být stanoveny v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(10)

Z použití výše uvedených pravidel na současnou situaci na trhu s mlékem, zejména na ceny mléčných výrobků ve Společenství a na světovém trhu, vyplývá, že náhrady by měly být stanoveny v příloze tohoto nařízení.

| (11) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(11)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady, na něž se odkazuje v článku 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 o výrobcích vyvážených v přirozeném stavu, se stanovují v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 20, 27.1.1999, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 558/2005 (Úř. věst. L 94, 13.4.2005, s. 22).

2

(3)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

3

(4)  Úř. věst. L 91, 1.4.1984, s. 71. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 222/88 (Úř. věst. L 28, 1.2.1988, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 15. září 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky

| Kód produktu | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 20,62 |
| A01 | EUR/100 kg | 29,47 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 32,49 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 25,92 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,04 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 54,43 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 43,80 |
| A01 | EUR/100 kg | 56,23 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,29 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 49,52 |
| A01 | EUR/100 kg | 63,59 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,59 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,22 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4084 |
| A01 | EUR/kg | 0,5241 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4380 |
| A01 | EUR/kg | 0,5623 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,127 |
| A01 | EUR/100 kg | 5,895 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,877 |
| A01 | EUR/100 kg | 6,967 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 15,93 |
| A01 | EUR/100 kg | 22,76 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0953 |
| A01 | EUR/kg | 0,1362 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1095 |
| A01 | EUR/kg | 0,1565 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,81 |
| A01 | EUR/100 kg | 11,83 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,42 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 37,75 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,45 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,23 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,63 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,47 |
| A01 | EUR/100 kg | 51,95 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3616 |
| A01 | EUR/kg | 0,4642 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4023 |
| A01 | EUR/kg | 0,5163 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 13,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 18,86 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,32 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,59 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 8,48 |
| A01 | EUR/100 kg | 10,23 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 9,94 |
| A01 | EUR/100 kg | 12,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 36,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 46,83 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 38,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 48,89 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,58 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,10 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 40,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,41 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,08 |
| A01 | EUR/100 kg | 52,74 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 41,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 53,27 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 44,60 |
| A01 | EUR/100 kg | 57,25 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,0994 |
| A01 | EUR/kg | 0,1200 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3650 |
| A01 | EUR/kg | 0,4683 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,3808 |
| A01 | EUR/kg | 0,4889 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4058 |
| A01 | EUR/kg | 0,5210 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1055 |
| A01 | EUR/kg | 0,1508 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 66,57 |
| A01 | EUR/100 kg | 89,76 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,24 |
| A01 | EUR/100 kg | 92,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 70,73 |
| A01 | EUR/100 kg | 95,37 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 84,16 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,90 |
| A01 | EUR/100 kg | 87,51 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 85,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 114,82 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 68,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 91,83 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 12,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,24 |
| 0406 10 20 9290 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9610 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9620 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,96 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,94 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,32 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,65 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,55 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 11,33 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 10,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,74 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,76 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 27,20 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 36,93 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,24 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,08 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,86 |
| 0406 30 31 9710 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 3,91 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,17 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 13,34 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,44 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 15,09 |
| 0406 30 90 9000 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,09 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,41 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,26 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,57 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,06 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,43 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,30 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,67 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,63 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,39 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,95 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 41,60 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,45 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,18 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,65 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,02 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 63,49 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 61,32 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,93 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,22 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,12 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,75 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,71 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,82 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,92 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,15 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,42 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,76 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,04 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,19 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,63 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,44 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,98 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 40,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 57,80 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,86 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,49 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 51,50 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 15,21 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 21,86 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,57 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,84 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,93 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,02 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,82 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| 0406 90 88 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,20 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,15 |
| Pozn.: Kódy produktů i kódy míst určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Číselné kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12).
  Ostatní místa určení jsou vymezena takto:






  L01 | Ceuta, Melilla, Svatý stolec, Spojené státy americké a oblasti Kypru, ve kterých vláda Kyperské republiky nevykonává efektivní kontrolu. |
| L02 | Andorra a Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Island, Norsko, Švýcarsko, Lichtenštejnsko, Andorra, Gibraltar, Svatý stolec (často označován jako Vatikán), Turecko, Rumunsko, Bulharsko, Chorvatsko, Kanada, Austrálie, Nový Zéland a oblasti Kypru, ve kterých vláda Kyperské republiky nevykonává efektivní kontrolu. |
| L04 | Albánie, Bosna a Hercegovina, Kosovo, Srbsko, Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie. |

Kód produktu

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

20,62

A01

EUR/100 kg

29,47

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,75

A01

EUR/100 kg

32,49

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

25,92

A01

EUR/100 kg

37,04

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,10

A01

EUR/100 kg

54,43

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

43,80

A01

EUR/100 kg

56,23

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,75

A01

EUR/100 kg

61,29

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

49,52

A01

EUR/100 kg

63,59

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,59

A01

EUR/100 kg

66,22

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4084

A01

EUR/kg

0,5241

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4380

A01

EUR/kg

0,5623

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,127

A01

EUR/100 kg

5,895

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,877

A01

EUR/100 kg

6,967

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

15,93

A01

EUR/100 kg

22,76

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0953

A01

EUR/kg

0,1362

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1095

A01

EUR/kg

0,1565

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,81

A01

EUR/100 kg

11,83

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,16

A01

EUR/100 kg

46,42

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

37,75

A01

EUR/100 kg

48,45

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,23

A01

EUR/100 kg

51,63

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,47

A01

EUR/100 kg

51,95

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3616

A01

EUR/kg

0,4642

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4023

A01

EUR/kg

0,5163

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

13,20

A01

EUR/100 kg

18,86

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,32

A01

EUR/100 kg

27,59

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

8,48

A01

EUR/100 kg

10,23

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

9,94

A01

EUR/100 kg

12,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

36,50

A01

EUR/100 kg

46,83

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

38,08

A01

EUR/100 kg

48,89

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,58

A01

EUR/100 kg

52,10

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

40,84

A01

EUR/100 kg

52,41

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,08

A01

EUR/100 kg

52,74

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

41,51

A01

EUR/100 kg

53,27

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

44,60

A01

EUR/100 kg

57,25

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,0994

A01

EUR/kg

0,1200

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3650

A01

EUR/kg

0,4683

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,3808

A01

EUR/kg

0,4889

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4058

A01

EUR/kg

0,5210

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1055

A01

EUR/kg

0,1508

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

66,57

A01

EUR/100 kg

89,76

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,24

A01

EUR/100 kg

92,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

70,73

A01

EUR/100 kg

95,37

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,41

A01

EUR/100 kg

84,16

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,90

A01

EUR/100 kg

87,51

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

85,16

A01

EUR/100 kg

114,82

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

68,11

A01

EUR/100 kg

91,83

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

12,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,24

0406 10 20 9290

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9610

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9620

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,96

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,94

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,32

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,65

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,55

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

11,33

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

10,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,74

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,76

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

27,20

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

36,93

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,24

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,08

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,86

0406 30 31 9710

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9910

A00

EUR/100 kg

—

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

3,91

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,17

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,69

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

13,34

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,44

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

15,09

0406 30 90 9000

A00

EUR/100 kg

—

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,09

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,41

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,26

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,57

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,06

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,43

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,30

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,67

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,63

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,39

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,95

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

41,60

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,45

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,18

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,65

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,02

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

63,49

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

61,32

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,93

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,22

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,12

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,75

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,71

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,82

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,92

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,15

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,42

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,76

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,55

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,04

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,19

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,63

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,44

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,98

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

40,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

57,80

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,86

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,49

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

51,50

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

15,21

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

21,86

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,57

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,84

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,93

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,02

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,82

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

0406 90 88 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,20

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,15

Pozn.: Kódy produktů i kódy míst určení řady „A“ jsou stanoveny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Číselné kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12).

Ostatní místa určení jsou vymezena takto:

L01

Ceuta, Melilla, Svatý stolec, Spojené státy americké a oblasti Kypru, ve kterých vláda Kyperské republiky nevykonává efektivní kontrolu.

L02

Andorra a Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Island, Norsko, Švýcarsko, Lichtenštejnsko, Andorra, Gibraltar, Svatý stolec (často označován jako Vatikán), Turecko, Rumunsko, Bulharsko, Chorvatsko, Kanada, Austrálie, Nový Zéland a oblasti Kypru, ve kterých vláda Kyperské republiky nevykonává efektivní kontrolu.

L04

Albánie, Bosna a Hercegovina, Kosovo, Srbsko, Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie.

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/33

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1493/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 13. září 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 13. září 2005.

| (3) | Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(3)

Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 581/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 13. září 2005, platí maximální částky náhrad pro výrobky zmíněné v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 64. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1239/2005 (Úř. věst. L 200, 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

PŘÍLOHA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Výrobek | Nomenklaturní kód vývozní náhrady | Maximální částka pro vývozní náhradu na vývoz do míst určení uvedených v druhém pododstavci čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004 |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9500 | — |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 99,50 |
| Máselný olej | ex ex 0405 90 10 9000 | 121,00 |

(EUR/100 kg)

Výrobek

Nomenklaturní kód vývozní náhrady

Maximální částka pro vývozní náhradu na vývoz do míst určení uvedených v druhém pododstavci čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004

Máslo

ex ex 0405 10 19 9500

—

Máslo

ex ex 0405 10 19 9700

99,50

Máselný olej

ex ex 0405 90 10 9000

121,00

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1494/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka (2) zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka (2) zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 13. září 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 13. září 2005.

| (3) | Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(3)

Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 582/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 13. září 2005, se maximální částky náhrad pro výrobky a místa určení uvedené v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví na 13,50 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 67. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1239/2005 (Úř. věst. L 200, 30.7.2005, s. 32).

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1495/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1166/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej kukuřice na trhu Společenství ze zásob francouzské intervenční agentury

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1166/2005 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení na další prodej 53 641 tun kukuřice na vnitřním trhu ze zásob francouzské intervenční agentury. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1166/2005 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení na další prodej 53 641 tun kukuřice na vnitřním trhu ze zásob francouzské intervenční agentury.

| (2) | Vzhledem ke stávající situaci na trhu je vhodné zvýšit množství kukuřice uvedené do prodeje na vnitřním trhu stanovením nabídkového řízení na 64 424 tun. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem ke stávající situaci na trhu je vhodné zvýšit množství kukuřice uvedené do prodeje na vnitřním trhu stanovením nabídkového řízení na 64 424 tun.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1166/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1166/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1166/2005 se mění takto:

| 1. | V článku 1 se slova „53 641 tun“ nahrazují slovy „64 424 tun“. |
| --- | --- |

1.

V článku 1 se slova „53 641 tun“ nahrazují slovy „64 424 tun“.

| 2. | V názvu přílohy se slova „53 641 tun“ nahrazují slovy „64 424 tun“. |
| --- | --- |

2.

V názvu přílohy se slova „53 641 tun“ nahrazují slovy „64 424 tun“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 188, 20.7.2005, s. 10.

2

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/37

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1496/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1168/2005, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení na další prodej kukuřice na trhu Společenství ze zásob rakouské intervenční agentury

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 1168/2005 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení na další prodej 113 297 tun kukuřice na vnitřním trhu ze zásob rakouské intervenční agentury. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 1168/2005 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení na další prodej 113 297 tun kukuřice na vnitřním trhu ze zásob rakouské intervenční agentury.

| (2) | Vzhledem ke stávající situaci na trhu je vhodné zvýšit množství kukuřice uvedené do prodeje na vnitřním trhu stanovením nabídkového řízení na 121 525 tun. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem ke stávající situaci na trhu je vhodné zvýšit množství kukuřice uvedené do prodeje na vnitřním trhu stanovením nabídkového řízení na 121 525 tun.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1168/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1168/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1168/2005 se mění takto:

| 1. | V článku 1 se slova „113 297 tun“ nahrazují slovy „121 525 tun“. |
| --- | --- |

1.

V článku 1 se slova „113 297 tun“ nahrazují slovy „121 525 tun“.

| 2. | V názvu přílohy se slova „113 297 tun“ nahrazují slovy „121 525 tun“. |
| --- | --- |

2.

V názvu přílohy se slova „113 297 tun“ nahrazují slovy „121 525 tun“.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 188, 20.7.2005, s. 16.

2

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/38

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1497/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se opravuje rozhodnutí Rady a Komise 2005/430/ES, Euratom o uzavření dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady a Komise 2005/430/ES, Euratom ze dne 18. dubna 2005 o uzavření dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha rozhodnutí 2005/430/ES, Euratom stanoví pořadová čísla přidělená celním kvótám Evropské unie pro produkty pocházející z Bulharska. |
| --- | --- |

(1)

Příloha rozhodnutí 2005/430/ES, Euratom stanoví pořadová čísla přidělená celním kvótám Evropské unie pro produkty pocházející z Bulharska.

| (2) | V důsledku toho, že do uvedené přílohy bylo chybně zařazeno pořadové číslo nižší než 09.5100 pro produkty kódů KN 1701 a 1702, nemůže Komise příslušné celní tarify spravovat v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (2). |
| --- | --- |

(2)

V důsledku toho, že do uvedené přílohy bylo chybně zařazeno pořadové číslo nižší než 09.5100 pro produkty kódů KN 1701 a 1702, nemůže Komise příslušné celní tarify spravovat v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

| (3) | Rozhodnutí 2005/430/ES, Euratom by proto mělo být opraveno. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí 2005/430/ES, Euratom by proto mělo být opraveno.

| (4) | Vhledem k tomu, že roční období používání konsesí začínají dnem 1. července, je třeba stanovit, že uvedené nařízení se použije ode dne 1. července 2005. |
| --- | --- |

(4)

Vhledem k tomu, že roční období používání konsesí začínají dnem 1. července, je třeba stanovit, že uvedené nařízení se použije ode dne 1. července 2005.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze rozhodnutí 2005/430/ES se řádek s pořadovým číslem 09.4785 nahrazuje tímto:

| „Pořadové číslo | Kód KN | Popis zboží |
| --- | --- | --- |
| 09.5902 | 1701 | Cukr |
| 1702 | Ostatní cukry“ |

„Pořadové číslo

Kód KN

Popis zboží

09.5902

1701

Cukr

1702

Ostatní cukry“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. července 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 155, 17.6.2005, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 883/2005 (Úř. věst. L 148, 11.6.2005, s. 5).

2

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/39

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1498/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1262/2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/2001, pokud jde o nákup a prodej cukru intervenčními agenturami

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 18 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1262/2001 (2) mohou intervenční agentury požadovat, aby nakoupený cukr byl dodán v jutových pytlích s vnitřní polyethylenovou vložkou. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 18 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1262/2001 (2) mohou intervenční agentury požadovat, aby nakoupený cukr byl dodán v jutových pytlích s vnitřní polyethylenovou vložkou.

| (2) | Během uplynulých několika let byly vyvinuty nové druhy obalů pro potraviny. Intervenční agentury vyžadující některé z těchto nových druhů obalů by měly požadovat, aby tyto obaly byly v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS (3). |
| --- | --- |

(2)

Během uplynulých několika let byly vyvinuty nové druhy obalů pro potraviny. Intervenční agentury vyžadující některé z těchto nových druhů obalů by měly požadovat, aby tyto obaly byly v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27. října 2004 o materiálech a předmětech určených pro styk s potravinami a o zrušení směrnic 80/590/EHS a 89/109/EHS (3).

| (3) | Nařízení (ES) č. 1262/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1262/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1262/2001 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Intervenční agentury, které požadují nebo souhlasí s tím, aby byl cukr dodán v jiném druhu obalu nežli jsou druhy obalů uvedené v prvním pododstavci, vyžadují, aby tento obal odpovídal požadavkům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004 (4). Intervenční agentura může stanovit zvláštní jakost obalu.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 48.

2

(3)  Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4.

3

(4)  Úř. věst. L 338, 13.11.2004, s. 4.“

4

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/40

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1499/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se stanoví zákaz rybolovu tresky jednoskvrnné v oblastech ICES I, II (vody Norska) plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 26 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku (2), a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2005. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (ES) č. 27/2005 ze dne 22. prosince 2004, kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (3), stanoví kvóty na rok 2005.

| (2) | Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež byly sděleny Komisi, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2005.

| (3) | Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu, |
| --- | --- |

(3)

Je proto nutné zakázat rybolov této populace a její uchovávání na palubě, překládání na jiné plavidlo a vykládání na pevninu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená pro rok 2005 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat na jiné plavidlo nebo vykládat na pevninu uvedenou populaci odlovenou těmito plavidly.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Jörgen HOLMQUIST

generální ředitel pro rybolov a námořní záležitosti

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 20.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 768/2005 (Úř. věst. L 128, 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 12, 14.1.2005, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1300/2005 (Úř. věst. L 207, 10.8.2005, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

| Členský stát | Španělsko |
| --- | --- |
| Populace | HAD/1N2AB. |
| Druh | Treska jednoskvrnná (Melanogrammus aeglefinus) |
| Oblast | I, II (vody Norska) |
| Datum | 30. června 2005 |

Členský stát

Španělsko

Populace

HAD/1N2AB.

Druh

Treska jednoskvrnná (Melanogrammus aeglefinus)

Oblast

I, II (vody Norska)

Datum

30. června 2005

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/42

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1500/2005

ze dne 15. září 2005

o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1058/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1058/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1058/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se Komisi umožňuje rozhodnout se na základě podaných nabídek nevyhovět žádné nabídce. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se Komisi umožňuje rozhodnout se na základě podaných nabídek nevyhovět žádné nabídce.

| (3) | Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu. |
| --- | --- |

(3)

Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nabídkám podaným od 9. do 15. září 2005 v rámci nabídkového řízení pro vývozní náhradu pro ječmen dle nařízení (ES) č. 1058/2005 se nevyhovuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/43

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1501/2005

ze dne 15. září 2005

týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ovsa dle nařízení (ES) č. 1438/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 7,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1438/2005 ze dne 2. září 2005 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro obiloviny ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2005/2006 (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1438/2005 bylo vyhlášeno veřejné nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýearska. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1438/2005 bylo vyhlášeno veřejné nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýearska.

| (2) | Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu. |
| --- | --- |

(2)

Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nabídkám podaným v období od 9. do 15. září 2005 v rámci veřejného nabídkového řízení pro vývozní náhradu pro žito dle nařízení (ES) č. 1438/2005 se nevyhovuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1431/2003 (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  Úř. věst. L 228, 3.9.2005, s. 5.

3

---

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/44

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1502/2005

ze dne 15. září 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1059/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz pšenici obecné do některých třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1059/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz pšenici obecné do některých třetích zemí.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.

| (3) | Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady. |
| --- | --- |

(3)

Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek podaných od 9. do 15. září 2005 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 115/2005 se maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou stanovuje na 6,00 EUR/t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. září 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. září 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 16.9.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 240/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 240/45

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 20. října 2004

o státní podpoře č. C 38/03 prováděné Španělskem (další podpora na restrukturalizaci ve prospěch španělských státních loděnic)

(oznámeno pod číslem K(2004) 3918)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/652/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na první pododstavec čl. 88 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1013/97 ze dne 2. června 1997 o podpoře některým loděnicím při restrukturalizaci (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1540/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví nová pravidla pro podporu lodního stavitelství (2),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními (3) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Na základě nařízení (ES) č. 1013/97 schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 6. srpna 1997 (4) podporu na restrukturalizaci ve prospěch španělských státních loděnic, která činí přibližně 1,9 miliard EUR. Podle rozhodnutí i podle nařízení (ES) č. 1013/97 bylo podmínkou přiznání podpory neposkytnutí žádné další podpory pro restrukturalizační účely. |
| --- | --- |

(1)

Na základě nařízení (ES) č. 1013/97 schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 6. srpna 1997 (4) podporu na restrukturalizaci ve prospěch španělských státních loděnic, která činí přibližně 1,9 miliard EUR. Podle rozhodnutí i podle nařízení (ES) č. 1013/97 bylo podmínkou přiznání podpory neposkytnutí žádné další podpory pro restrukturalizační účely.

| (2) | V letech 2000, 2001 a 2002 státní holdingová společnost Sociedad Estatal de Participationes Industriales (dále jen „SEPI“) poskytla společnosti IZAR Construcciones navales (dále jen „IZAR“) kapitálové injekce dosahující celkové výše 1 477 milionů EUR. Komise požadovala informace k této záležitosti svými dopisy ze dne 8. listopadu 2002 a 14. ledna 2003. |
| --- | --- |

(2)

V letech 2000, 2001 a 2002 státní holdingová společnost Sociedad Estatal de Participationes Industriales (dále jen „SEPI“) poskytla společnosti IZAR Construcciones navales (dále jen „IZAR“) kapitálové injekce dosahující celkové výše 1 477 milionů EUR. Komise požadovala informace k této záležitosti svými dopisy ze dne 8. listopadu 2002 a 14. ledna 2003.

| (3) | Rozhodnutím ze dne 27. května 2003 Komise zahájila s ohledem na transakci, kterou společnost SEPI poskytla společnosti IZAR ve výši 1 477 milionů EUR, řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále jen „zahájení“). Španělské orgány byly o tomto rozhodnutí informovány dopisem Komise ze dne 28. května 2003. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím ze dne 27. května 2003 Komise zahájila s ohledem na transakci, kterou společnost SEPI poskytla společnosti IZAR ve výši 1 477 milionů EUR, řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále jen „zahájení“). Španělské orgány byly o tomto rozhodnutí informovány dopisem Komise ze dne 28. května 2003.

| (4) | Španělsko předložilo své připomínky k zahájení řízení prostřednictvím dopisů ze dne 11. července 2003, 29. července 2003, 11. srpna 2003, 19. ledna 2004, 23. února 2004, 14. dubna 2004 a 26. července 2004. |
| --- | --- |

(4)

Španělsko předložilo své připomínky k zahájení řízení prostřednictvím dopisů ze dne 11. července 2003, 29. července 2003, 11. srpna 2003, 19. ledna 2004, 23. února 2004, 14. dubna 2004 a 26. července 2004.

| (5) | Po zahájení postupu Komise obdržela připomínky loděnice Royal Van Lent Shipyard prostřednictvím dopisu ze dne 24. září 2003, strany, která si nepřeje být jmenována, prostřednictvím dopisu ze dne 24. září 2003 a společnosti IZAR prostřednictvím dopisu ze dne 6. října 2003. Dopisem ze dne 13. října 2003 byly tyto připomínky odeslány Španělsku. Španělsko předložilo své připomínky v dopise ze dne 10. listopadu 2003. Dne 17. listopadu 2003 podala společnost IZAR u Soudu prvního stupně žalobu (5) proti Komisi s požadavkem zrušit zahájení řízení. |
| --- | --- |

(5)

Po zahájení postupu Komise obdržela připomínky loděnice Royal Van Lent Shipyard prostřednictvím dopisu ze dne 24. září 2003, strany, která si nepřeje být jmenována, prostřednictvím dopisu ze dne 24. září 2003 a společnosti IZAR prostřednictvím dopisu ze dne 6. října 2003. Dopisem ze dne 13. října 2003 byly tyto připomínky odeslány Španělsku. Španělsko předložilo své připomínky v dopise ze dne 10. listopadu 2003. Dne 17. listopadu 2003 podala společnost IZAR u Soudu prvního stupně žalobu (5) proti Komisi s požadavkem zrušit zahájení řízení.

II.   PODROBNÝ POPIS PODPORY

| (6) | V červenci 2000 se společnost SEPI rozhodla sloučit do jedné skupiny všechny vojenské a civilní loděnice a související aktivity ve státním vlastnictví, které v té době působily jako společnosti. Proto společnost BAZAN dne 20. července 2000 koupila a sloučila se společností BAZAN, která následně změnila název na IZAR, veškeré civilní loděnice a související aktivity. |
| --- | --- |

(6)

V červenci 2000 se společnost SEPI rozhodla sloučit do jedné skupiny všechny vojenské a civilní loděnice a související aktivity ve státním vlastnictví, které v té době působily jako společnosti. Proto společnost BAZAN dne 20. července 2000 koupila a sloučila se společností BAZAN, která následně změnila název na IZAR, veškeré civilní loděnice a související aktivity.

| (7) | Civilní aktivity společnosti IZAR se soustřeďují především v Astilleros de Cádiz („Cádiz“), Astilleros de Puerto Real („Puerto Real“), Astilleros de Sestao („Sestao“), Astilleros de Sevilla („Sevilla“), Juliana Constructora Gijonesa („Juliana“), Fábrica de Manises („Manises“), Astilleros de Fene („Fene“). Společnost IZAR také vlastní především vojenské loděnice Ferrol, Cartagena a San Fernando. |
| --- | --- |

(7)

Civilní aktivity společnosti IZAR se soustřeďují především v Astilleros de Cádiz („Cádiz“), Astilleros de Puerto Real („Puerto Real“), Astilleros de Sestao („Sestao“), Astilleros de Sevilla („Sevilla“), Juliana Constructora Gijonesa („Juliana“), Fábrica de Manises („Manises“), Astilleros de Fene („Fene“). Společnost IZAR také vlastní především vojenské loděnice Ferrol, Cartagena a San Fernando.

| (8) | Vyšetřování se týká následujících kapitálových injekcí ze společnosti SEPI: 1 322,227 milionů EUR (220 miliard ESP) poskytnutých společnosti BAZAN dne 28. července 2000, 105,171 milionů EUR poskytnutých společnosti IZAR v roce 2001 a 50 milionů EUR poskytnutých společnosti IZAR v roce 2002. |
| --- | --- |

(8)

Vyšetřování se týká následujících kapitálových injekcí ze společnosti SEPI: 1 322,227 milionů EUR (220 miliard ESP) poskytnutých společnosti BAZAN dne 28. července 2000, 105,171 milionů EUR poskytnutých společnosti IZAR v roce 2001 a 50 milionů EUR poskytnutých společnosti IZAR v roce 2002.

| (9) | V rozhodnutí o zahájení Komise poznamenala, že kapitál poskytnutý společností SEPI společnosti IZAR může civilnímu lodnímu stavitelství poskytnout ekonomické výhody, které by pravděpodobně nezískalo z obchodních zdrojů. Tato opatření proto pravděpodobně představovala podporu. Svou povahou tato podpora pravděpodobně narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(9)

V rozhodnutí o zahájení Komise poznamenala, že kapitál poskytnutý společností SEPI společnosti IZAR může civilnímu lodnímu stavitelství poskytnout ekonomické výhody, které by pravděpodobně nezískalo z obchodních zdrojů. Tato opatření proto pravděpodobně představovala podporu. Svou povahou tato podpora pravděpodobně narušuje hospodářskou soutěž.

| (10) | Na základě nedávné minulosti civilních loděnic proto měla Komise podezření, že civilní loděnice získaly finanční podporu prostřednictvím kapitálových injekcí poskytnutých společnosti IZAR, a měla pochybnosti o tom, zda je tato podpora v souladu s pravidly o státní podpoře loděnic. Cílem tohoto postupu týkajícího se státní podpory je tedy ujasnit, zda některý kapitál poskytnutý společnosti IZAR neznamenal výhody pro civilní loděnice nebo jiné civilní aktivity. |
| --- | --- |

(10)

Na základě nedávné minulosti civilních loděnic proto měla Komise podezření, že civilní loděnice získaly finanční podporu prostřednictvím kapitálových injekcí poskytnutých společnosti IZAR, a měla pochybnosti o tom, zda je tato podpora v souladu s pravidly o státní podpoře loděnic. Cílem tohoto postupu týkajícího se státní podpory je tedy ujasnit, zda některý kapitál poskytnutý společnosti IZAR neznamenal výhody pro civilní loděnice nebo jiné civilní aktivity.

III.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (11) | Komise obdržela připomínky tří stran. Strana žádající o udržení v anonymitě podala společnou připomínku k tomuto případu a k případu státní podpory č. C-40/2000 (6). Zdůrazňuje, že šetřená podpora způsobila vážné narušení hospodářské soutěže na trhu rekreačních lodí. Další společnou připomínku k tomuto případu a k případu č. C-40/2000 Komise obdržela od loděnice Royal van Lent Shipyard B.V. Společnost prohlašuje, že podpora udělovaná španělskou vládou v minulých letech byla pro mnoho konkurentů na trhu velkých jachet extrémně předpojatá. |
| --- | --- |

(11)

Komise obdržela připomínky tří stran. Strana žádající o udržení v anonymitě podala společnou připomínku k tomuto případu a k případu státní podpory č. C-40/2000 (6). Zdůrazňuje, že šetřená podpora způsobila vážné narušení hospodářské soutěže na trhu rekreačních lodí. Další společnou připomínku k tomuto případu a k případu č. C-40/2000 Komise obdržela od loděnice Royal van Lent Shipyard B.V. Společnost prohlašuje, že podpora udělovaná španělskou vládou v minulých letech byla pro mnoho konkurentů na trhu velkých jachet extrémně předpojatá.

| (12) | Komise obdržela také připomínky společnosti IZAR. Společnost IZAR prohlašuje, že dotyčné kapitálové injekce spadají pod článek 296 Smlouvy o ES a že jakékoli problémy týkající se narušení hospodářské soutěže by se měly řešit v kontextu kooperačního postupu podle článku 298 Smlouvy o ES. Společnost IZAR také prohlašuje, že kapitál poskytnutý společností SEPI není státním zdrojem a rozhodně spadá do principu tržního investora. Na závěr IZAR uvádí, že možnost navrácení jakékoli podpory poskytnuté veřejným španělským loděnicím v roce 1997 je nepřijatelná, jelikož se jedná o stávající podporu. |
| --- | --- |

(12)

Komise obdržela také připomínky společnosti IZAR. Společnost IZAR prohlašuje, že dotyčné kapitálové injekce spadají pod článek 296 Smlouvy o ES a že jakékoli problémy týkající se narušení hospodářské soutěže by se měly řešit v kontextu kooperačního postupu podle článku 298 Smlouvy o ES. Společnost IZAR také prohlašuje, že kapitál poskytnutý společností SEPI není státním zdrojem a rozhodně spadá do principu tržního investora. Na závěr IZAR uvádí, že možnost navrácení jakékoli podpory poskytnuté veřejným španělským loděnicím v roce 1997 je nepřijatelná, jelikož se jedná o stávající podporu.

IV.   PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA

| (13) | V průběhu řízení Španělsko Komisi poskytlo následující argumenty týkající se toho, proč podle jeho názoru dotčené kapitálové injekce nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(13)

V průběhu řízení Španělsko Komisi poskytlo následující argumenty týkající se toho, proč podle jeho názoru dotčené kapitálové injekce nepředstavují státní podporu.

| (14) | Španělsko nejdříve tvrdí, že společnost SEPI jednala jako soukromý investor v tržní ekonomice, který se zaměřuje na maximalizaci zisků, a že Komise neprokázala, že zdroje společnosti SEPI pocházejí od státu nebo se dají státu přisoudit. |
| --- | --- |

(14)

Španělsko nejdříve tvrdí, že společnost SEPI jednala jako soukromý investor v tržní ekonomice, který se zaměřuje na maximalizaci zisků, a že Komise neprokázala, že zdroje společnosti SEPI pocházejí od státu nebo se dají státu přisoudit.

| (15) | Kapitál byl kromě toho poskytnut v kontextu plánu pro společnost BAZAN, která bývala vojenskou společností. Kapitál byl poskytnut za účelem pokrytí mnoha nákladů souvisejících s tímto plánem vyvinutým v roce 1998. Jedná se zejména o [...] (7) milionů EUR souvisejících s tzv. externalizací sociálních nákladů spojených s předčasnými důchody bývalých zaměstnanců společnosti BAZAN. Tato částka byla v letech 2000–2002 zaplacena pojišťovnám, které tyto důchody vyplácejí. Zvýšené náklady na tyto závazky podle Španělska vysvětlují další kapitálové injekce poskytnuté společností SEPI společnosti IZAR v letech 2001 a 2002. |
| --- | --- |

(15)

Kapitál byl kromě toho poskytnut v kontextu plánu pro společnost BAZAN, která bývala vojenskou společností. Kapitál byl poskytnut za účelem pokrytí mnoha nákladů souvisejících s tímto plánem vyvinutým v roce 1998. Jedná se zejména o [...] (7) milionů EUR souvisejících s tzv. externalizací sociálních nákladů spojených s předčasnými důchody bývalých zaměstnanců společnosti BAZAN. Tato částka byla v letech 2000–2002 zaplacena pojišťovnám, které tyto důchody vyplácejí. Zvýšené náklady na tyto závazky podle Španělska vysvětlují další kapitálové injekce poskytnuté společností SEPI společnosti IZAR v letech 2001 a 2002.

| (16) | Kromě toho společnost BAZAN zaplatila dalších asi [...] milionů EUR těchto sociálních nákladů přímo některým zaměstnancům v předčasném důchodu. |
| --- | --- |

(16)

Kromě toho společnost BAZAN zaplatila dalších asi [...] milionů EUR těchto sociálních nákladů přímo některým zaměstnancům v předčasném důchodu.

| (17) | Zbytek poskytnutého kapitálu, představující [...] milionů EUR, byl podle Španělska využit na pokrytí investic do vojenských oblastí podnikání nové společnosti IZAR a na rostoucí potřebu provozního kapitálu pro vojenské stavby. |
| --- | --- |

(17)

Zbytek poskytnutého kapitálu, představující [...] milionů EUR, byl podle Španělska využit na pokrytí investic do vojenských oblastí podnikání nové společnosti IZAR a na rostoucí potřebu provozního kapitálu pro vojenské stavby.

| (18) | Španělsko také uvedlo, že by tato opatření měla být analyzována v kontextu článku 296 Smlouvy o ES, jelikož kapitál byl poskytnut společnosti BAZAN, která byla podle Španělska v době poskytnutí kapitálu čistě vojenskou společností. |
| --- | --- |

(18)

Španělsko také uvedlo, že by tato opatření měla být analyzována v kontextu článku 296 Smlouvy o ES, jelikož kapitál byl poskytnut společnosti BAZAN, která byla podle Španělska v době poskytnutí kapitálu čistě vojenskou společností.

| (19) | Španělsko dále vyjádřilo námitku proti možnosti, že by se některé z podpor povolených v roce 1997 staly neslučitelnými v případě, že by Komise prohlásila, že španělským státním loděnicím byla nezákonně poskytnuta další podpora. |
| --- | --- |

(19)

Španělsko dále vyjádřilo námitku proti možnosti, že by se některé z podpor povolených v roce 1997 staly neslučitelnými v případě, že by Komise prohlásila, že španělským státním loděnicím byla nezákonně poskytnuta další podpora.

| (20) | Jako odpověď na připomínky poskytnuté třetími stranami Španělsko plně souhlasí se vším, co uvedla společnost IZAR, a popírá, že je činnost společnosti IZAR v sektoru luxusních jachet významná. |
| --- | --- |

(20)

Jako odpověď na připomínky poskytnuté třetími stranami Španělsko plně souhlasí se vším, co uvedla společnost IZAR, a popírá, že je činnost společnosti IZAR v sektoru luxusních jachet významná.

| (21) | V pozdější fázi postupu poskytlo Španělsko další informace požadované Komisí, tj. odhadované ztráty civilních aktivit společnosti IZAR od 1. července 2000 do 31. prosince 2003 a informace o režijních nákladech společnosti IZAR během tohoto období. |
| --- | --- |

(21)

V pozdější fázi postupu poskytlo Španělsko další informace požadované Komisí, tj. odhadované ztráty civilních aktivit společnosti IZAR od 1. července 2000 do 31. prosince 2003 a informace o režijních nákladech společnosti IZAR během tohoto období.

V.   POSOUZENÍ

| (22) | V souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES je jakákoli podpora udělená jakoukoli formou členským státem nebo prostřednictvím státních zdrojů, která narušuje nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží, pokud ovlivňuje obchodování mezi členskými státy, neslučitelná se společným trhem. Podle zavedené judikatury evropských soudů je kritérium postižení obchodu splněno tehdy, když přijímající firma provádí hospodářské aktivity zahrnující obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(22)

V souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES je jakákoli podpora udělená jakoukoli formou členským státem nebo prostřednictvím státních zdrojů, která narušuje nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží, pokud ovlivňuje obchodování mezi členskými státy, neslučitelná se společným trhem. Podle zavedené judikatury evropských soudů je kritérium postižení obchodu splněno tehdy, když přijímající firma provádí hospodářské aktivity zahrnující obchod mezi členskými státy.

| (23) | Podle čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy o ES mohou být kategorie podpory specifikované rozhodnutím Rady, jednající oprávněnou většinou, na základě návrhu Komise považovány za slučitelné se společným trhem. Komise poznamenává, že na tomto základě Rada přijala nařízení (ES) č. 1540/98 (dále jen „nařízení o lodním stavitelství“), které bylo platné od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2003. Ačkoli platnost nařízení (ES) č. 1540/98 vypršela dne 31. prosince 2003 a nevztahuje se na ně oznámení Komise o stanovení pravidel pro hodnocení nezákonné státní podpory (8), v zájmu důslednosti zamýšlí Komise – při použití širokého rozmezí hodnocení – v tomto případě použít tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Podle čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy o ES mohou být kategorie podpory specifikované rozhodnutím Rady, jednající oprávněnou většinou, na základě návrhu Komise považovány za slučitelné se společným trhem. Komise poznamenává, že na tomto základě Rada přijala nařízení (ES) č. 1540/98 (dále jen „nařízení o lodním stavitelství“), které bylo platné od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2003. Ačkoli platnost nařízení (ES) č. 1540/98 vypršela dne 31. prosince 2003 a nevztahuje se na ně oznámení Komise o stanovení pravidel pro hodnocení nezákonné státní podpory (8), v zájmu důslednosti zamýšlí Komise – při použití širokého rozmezí hodnocení – v tomto případě použít tohoto nařízení.

| (24) | Lodní stavitelství je hospodářskou činností zahrnující obchod mezi členskými státy. Z tohoto důvodu podpora lodního stavitelství spadá do působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(24)

Lodní stavitelství je hospodářskou činností zahrnující obchod mezi členskými státy. Z tohoto důvodu podpora lodního stavitelství spadá do působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (25) | Komise poznamenává, že podle nařízení o lodním stavebnictví znamená termín „lodní stavitelství“ stavbu námořních komerčních plavidel s vlastním pohonem. Komise dále poznamenává, že společnost IZAR tyto lodi staví a v důsledku toho se jedná o podnikání, na které se toto nařízení vztahuje. Komise dále poznamenává, že článek 2 uvedeného nařízení uvádí, že podpora poskytnutá pro lodní stavitelství, na opravy lodí a přestavby lodí může být slučitelná se společným trhem pouze tehdy, když odpovídá ustanovením nařízení. Toto ustanovení se nevztahuje pouze na podpory udělené podnikům podnikajícím v těchto aktivitách, ale také na související subjekty. |
| --- | --- |

(25)

Komise poznamenává, že podle nařízení o lodním stavebnictví znamená termín „lodní stavitelství“ stavbu námořních komerčních plavidel s vlastním pohonem. Komise dále poznamenává, že společnost IZAR tyto lodi staví a v důsledku toho se jedná o podnikání, na které se toto nařízení vztahuje. Komise dále poznamenává, že článek 2 uvedeného nařízení uvádí, že podpora poskytnutá pro lodní stavitelství, na opravy lodí a přestavby lodí může být slučitelná se společným trhem pouze tehdy, když odpovídá ustanovením nařízení. Toto ustanovení se nevztahuje pouze na podpory udělené podnikům podnikajícím v těchto aktivitách, ale také na související subjekty.

| (26) | V srpnu roku 1997 Komise na základě nařízení (ES) č. 1013/97 výjimečně schválila balíček podpor na restrukturalizaci ve prospěch státních španělských civilních loděnic, aby byly ke konci roku 1998 opět životaschopné. Celková částka podpory, včetně podpor schválených dříve, představovala 318 miliard peset (1,9 miliard EUR). |
| --- | --- |

(26)

V srpnu roku 1997 Komise na základě nařízení (ES) č. 1013/97 výjimečně schválila balíček podpor na restrukturalizaci ve prospěch státních španělských civilních loděnic, aby byly ke konci roku 1998 opět životaschopné. Celková částka podpory, včetně podpor schválených dříve, představovala 318 miliard peset (1,9 miliard EUR).

| (27) | Při udělení svého souhlasu Rada zdůraznila jednorázový a konečný charakter této podpory. Španělská vláda se zavázala, že loděnice neobdrží žádné další podpory na restrukturalizaci, záchranu, kompenzaci ztrát nebo privatizaci. Tyto závazky odrážely podmínky připojené k rozhodnutí Komise o schválení podpory. Totéž bylo zdůrazněno v první odrážce druhého pododstavce čl. 5 odst. 1 nařízení o lodním stavitelství. Toto ustanovení uvádí, že žádné podpory pro účely záchrany nebo restrukturalizace nesmí být uděleny podniku, kterému byla poskytnuta tato podpora podle nařízení (ES) č. 1013/97. |
| --- | --- |

(27)

Při udělení svého souhlasu Rada zdůraznila jednorázový a konečný charakter této podpory. Španělská vláda se zavázala, že loděnice neobdrží žádné další podpory na restrukturalizaci, záchranu, kompenzaci ztrát nebo privatizaci. Tyto závazky odrážely podmínky připojené k rozhodnutí Komise o schválení podpory. Totéž bylo zdůrazněno v první odrážce druhého pododstavce čl. 5 odst. 1 nařízení o lodním stavitelství. Toto ustanovení uvádí, že žádné podpory pro účely záchrany nebo restrukturalizace nesmí být uděleny podniku, kterému byla poskytnuta tato podpora podle nařízení (ES) č. 1013/97.

| (28) | Následkem toho by dodatečná podpora, která byla povolena původním rozhodnutím Komise ze srpna roku 1997, musela být považována za neslučitelnou se společným trhem, pokud by nebyla schválena na jiném právním základě. |
| --- | --- |

(28)

Následkem toho by dodatečná podpora, která byla povolena původním rozhodnutím Komise ze srpna roku 1997, musela být považována za neslučitelnou se společným trhem, pokud by nebyla schválena na jiném právním základě.

| (29) | Komise poznamenává, že loděnice Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cádiz a Juliana byly podniky, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1013/97 a rozhodnutí Komise z roku 1997, na které se odkazuje výše. Jelikož byly Manises a Fene (bývalá Astano) během vyšetřovaného období majetkem loďařské společnosti IZAR, jsou tyto loděnice souvisejícími subjekty, a vztahuje se na ně tudíž nařízení o lodním stavitelství podle čl. 1 písm. g) tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Komise poznamenává, že loděnice Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cádiz a Juliana byly podniky, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1013/97 a rozhodnutí Komise z roku 1997, na které se odkazuje výše. Jelikož byly Manises a Fene (bývalá Astano) během vyšetřovaného období majetkem loďařské společnosti IZAR, jsou tyto loděnice souvisejícími subjekty, a vztahuje se na ně tudíž nařízení o lodním stavitelství podle čl. 1 písm. g) tohoto nařízení.

1.   ROLE SPOLEČNOSTI SEPI

| (30) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise měla za to, že společnost SEPI jednala jménem státu, tj. že její chování v různých transakcích může být přisouzeno státu. Španělsko namítlo a prohlásilo, že společnost SEPI funguje nezávisle na státě, a že její chování proto nemůže být přisouzeno státu. Podle názoru Španělska společnost SEPI v každém případě jednala jako tržní investor, a finance poskytnuté společností SEPI nemohou být tudíž považovány za státní podporu. |
| --- | --- |

(30)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise měla za to, že společnost SEPI jednala jménem státu, tj. že její chování v různých transakcích může být přisouzeno státu. Španělsko namítlo a prohlásilo, že společnost SEPI funguje nezávisle na státě, a že její chování proto nemůže být přisouzeno státu. Podle názoru Španělska společnost SEPI v každém případě jednala jako tržní investor, a finance poskytnuté společností SEPI nemohou být tudíž považovány za státní podporu.

| (31) | Komise poznamenává, že společnost SEPI je veřejná holdingová společnost, která je přímo závislá na ministerstvu financí. Jako taková se považuje za veřejný podnik ve smyslu směrnice Komise 2000/52/ES ze dne 26. července 2000, kterou se mění směrnice 80/723/EHS o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (9), a to z důvodu, že díky vlastnictví nebo finanční účasti ve společnosti SEPI mohou mít veřejné orgány na společnost SEPI přímý nebo nepřímý vliv. |
| --- | --- |

(31)

Komise poznamenává, že společnost SEPI je veřejná holdingová společnost, která je přímo závislá na ministerstvu financí. Jako taková se považuje za veřejný podnik ve smyslu směrnice Komise 2000/52/ES ze dne 26. července 2000, kterou se mění směrnice 80/723/EHS o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (9), a to z důvodu, že díky vlastnictví nebo finanční účasti ve společnosti SEPI mohou mít veřejné orgány na společnost SEPI přímý nebo nepřímý vliv.

| (32) | Soud stanovil, kdy se finance považují za státní zdroje. Uvedl například, že i když částky odpovídající dotyčnému opatření nejsou trvale uloženy ve státní pokladně, fakt, že jsou neustále pod veřejnou kontrolou, a jsou tudíž k dispozici příslušným vnitrostátním orgánům, stačí k tomu, aby byly považovány za státní zdroje (rozsudek soudu ve věci C-83/98 P Francie vs. Ladbroke Racing a Komise (10)). To se jasně vztahuje na zdroje společnosti SEPI. |
| --- | --- |

(32)

Soud stanovil, kdy se finance považují za státní zdroje. Uvedl například, že i když částky odpovídající dotyčnému opatření nejsou trvale uloženy ve státní pokladně, fakt, že jsou neustále pod veřejnou kontrolou, a jsou tudíž k dispozici příslušným vnitrostátním orgánům, stačí k tomu, aby byly považovány za státní zdroje (rozsudek soudu ve věci C-83/98 P Francie vs. Ladbroke Racing a Komise (10)). To se jasně vztahuje na zdroje společnosti SEPI.

| (33) | Soud dále vydal rozhodnutí (rozsudek soudu C-482/99, Stardust marine (11)), které vymezilo kritéria pro přisouzení podpůrných opatření přijatých podnikem vlastněným státem. To může být podle Soudu odvozeno z ukazatelů souvisejících s okolnostmi případu a z kontextu, za kterého bylo opatření přijato. |
| --- | --- |

(33)

Soud dále vydal rozhodnutí (rozsudek soudu C-482/99, Stardust marine (11)), které vymezilo kritéria pro přisouzení podpůrných opatření přijatých podnikem vlastněným státem. To může být podle Soudu odvozeno z ukazatelů souvisejících s okolnostmi případu a z kontextu, za kterého bylo opatření přijato.

| (34) | Příklady ukazatelů, které Soud uvádí, jsou zapojení veřejné společnosti do struktur veřejné správy, povaha jejích aktivit a vykonávání těchto aktivit na trhu za normálních podmínek hospodářské soutěže se soukromými provozovateli, právní statut podniku (podle toho, zda se jedná o veřejnoprávní podnik nebo o podnik řídící se běžnými podnikovými zákony), intenzita dozoru veřejných orgánů nad řízením podniku, nebo jakýkoli jiný ukazatel, který ukazuje na zapojení veřejných orgánů do přijetí opatření nebo na nepravděpodobnost jejich nezapojení, a to také s ohledem na dosah opatření, jeho obsah nebo na podmínky, které obsahuje. |
| --- | --- |

(34)

Příklady ukazatelů, které Soud uvádí, jsou zapojení veřejné společnosti do struktur veřejné správy, povaha jejích aktivit a vykonávání těchto aktivit na trhu za normálních podmínek hospodářské soutěže se soukromými provozovateli, právní statut podniku (podle toho, zda se jedná o veřejnoprávní podnik nebo o podnik řídící se běžnými podnikovými zákony), intenzita dozoru veřejných orgánů nad řízením podniku, nebo jakýkoli jiný ukazatel, který ukazuje na zapojení veřejných orgánů do přijetí opatření nebo na nepravděpodobnost jejich nezapojení, a to také s ohledem na dosah opatření, jeho obsah nebo na podmínky, které obsahuje.

| (35) | Společnost SEPI je společnost se zvláštním právním statutem, její výroční zprávy například nejsou přístupné ve veřejném španělském rejstříku. Dozor nad společností vykonává správní rada složená z velké části ze státních tajemníků a jiných osob přímo spojených s vládou. Její aktivity zahrnují privatizace společností ve státním vlastnictví, což je aktivita těsně související s veřejnou politikou. Kromě toho se společnost SEPI i v minulosti k loděnicím chovala způsobem, který se může přičítat státu, a to při poskytnutí části oprávněné podpory v roce 1997 a nezákonné podpory v roce 1998 (12). Můžeme také poznamenat, že společnost SEPI poskytuje podporu i za jiných okolností, jako např. španělskému uhelnému průmyslu (13). |
| --- | --- |

(35)

Společnost SEPI je společnost se zvláštním právním statutem, její výroční zprávy například nejsou přístupné ve veřejném španělském rejstříku. Dozor nad společností vykonává správní rada složená z velké části ze státních tajemníků a jiných osob přímo spojených s vládou. Její aktivity zahrnují privatizace společností ve státním vlastnictví, což je aktivita těsně související s veřejnou politikou. Kromě toho se společnost SEPI i v minulosti k loděnicím chovala způsobem, který se může přičítat státu, a to při poskytnutí části oprávněné podpory v roce 1997 a nezákonné podpory v roce 1998 (12). Můžeme také poznamenat, že společnost SEPI poskytuje podporu i za jiných okolností, jako např. španělskému uhelnému průmyslu (13).

| (36) | Z bodů 31 a 32 uvedených výše vyplývá, že finance společnosti SEPI jsou státní zdroje. Kromě toho z bodů 33 až 35 výše vyplývá, že poskytnutí v tomto případě šetřených financí loděnicím musí být považováno za přičitatelné státu, jelikož jsou poskytovány na základě podmínek neslučitelných s principy tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(36)

Z bodů 31 a 32 uvedených výše vyplývá, že finance společnosti SEPI jsou státní zdroje. Kromě toho z bodů 33 až 35 výše vyplývá, že poskytnutí v tomto případě šetřených financí loděnicím musí být považováno za přičitatelné státu, jelikož jsou poskytovány na základě podmínek neslučitelných s principy tržního hospodářství.

| (37) | Obecným principem, který se vztahuje na finanční transakce mezi státem a veřejnými společnostmi, je tzv. princip investora v tržním hospodářství. Jestliže jsou finance společnosti SEPI státními zdroji, je nutné, aby společnost SEPI při svých hospodářských transakcích se svými dceřinými loďařskými společnostmi (ať už jsou tyto společnosti společnostmi s hospodářskými aktivitami anebo holdingové společnosti) jednala plně v souladu s principem investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(37)

Obecným principem, který se vztahuje na finanční transakce mezi státem a veřejnými společnostmi, je tzv. princip investora v tržním hospodářství. Jestliže jsou finance společnosti SEPI státními zdroji, je nutné, aby společnost SEPI při svých hospodářských transakcích se svými dceřinými loďařskými společnostmi (ať už jsou tyto společnosti společnostmi s hospodářskými aktivitami anebo holdingové společnosti) jednala plně v souladu s principem investora v tržním hospodářství.

| (38) | Princip investora v tržním hospodářství podrobně vysvětluje sdělení Komise členským státům (14) o použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (15). Soud také uvedl, např. ve věci C-40/85 (16), že vhodným způsobem stanovení, zda opatření představuje státní podporu, je použít kritérium toho, do jaké míry by byl podnik schopen získat stejné částky za stejných podmínek na soukromém kapitálovém trhu. A dále „zejména, zda by za obdobných okolností soukromý akcionář s ohledem na budoucí možnost návratnosti a bez ohledu na sociální a regionální politiku a na odvětví upsal dotyčný kapitál“. |
| --- | --- |

(38)

Princip investora v tržním hospodářství podrobně vysvětluje sdělení Komise členským státům (14) o použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky (15). Soud také uvedl, např. ve věci C-40/85 (16), že vhodným způsobem stanovení, zda opatření představuje státní podporu, je použít kritérium toho, do jaké míry by byl podnik schopen získat stejné částky za stejných podmínek na soukromém kapitálovém trhu. A dále „zejména, zda by za obdobných okolností soukromý akcionář s ohledem na budoucí možnost návratnosti a bez ohledu na sociální a regionální politiku a na odvětví upsal dotyčný kapitál“.

| (39) | Komise nevylučuje, že finance poskytnuté společností SEPI nepředstavují podporu, pokud jsou kroky společnosti SEPI v souladu s principem tržního investora. Komise bude proto v případě prošetřovaných kapitálových injekcí hodnotit, zda společnost SEPI jednala v souladu s principem tržního investora. |
| --- | --- |

(39)

Komise nevylučuje, že finance poskytnuté společností SEPI nepředstavují podporu, pokud jsou kroky společnosti SEPI v souladu s principem tržního investora. Komise bude proto v případě prošetřovaných kapitálových injekcí hodnotit, zda společnost SEPI jednala v souladu s principem tržního investora.

2.   PODPORA V KAPITÁLOVÝCH INJEKCÍCH POSKYTNUTÝCH SPOLEČNOSTÍ SEPI SPOLEČNOSTI BAZAN/IZAN

a)   Podpora čistě vojenské společnosti

| (40) | Španělsko prohlašuje, že dne 28. července 2000, kdy společnost BAZAN obdržela hlavní kapitálovou injekci, byla tato společnost čistě vojenskou společností, protože ještě neproběhla fúze s civilními loděnicemi, které nedávno před tím koupila. Španělsko proto namítá, že na jakoukoli podporu poskytnutou společnosti BAZAN se vztahuje odchylka podle článku 296 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(40)

Španělsko prohlašuje, že dne 28. července 2000, kdy společnost BAZAN obdržela hlavní kapitálovou injekci, byla tato společnost čistě vojenskou společností, protože ještě neproběhla fúze s civilními loděnicemi, které nedávno před tím koupila. Španělsko proto namítá, že na jakoukoli podporu poskytnutou společnosti BAZAN se vztahuje odchylka podle článku 296 Smlouvy o ES.

| (41) | Komise s touto námitkou nesouhlasí a poznamenává, že když byl kapitál poskytnut, vlastnila společnost BAZAN všechny dotčené civilní loděnice a související aktivity. Není relevantní, zda společnost BAZAN vlastnila civilní aktivity formou 100 % vlastněných dceřiných společností nebo jako aktiva. Můžeme také poznamenat, že k fúzi civilních společností se společností BAZAN došlo o dva měsíce později. Pro zhodnocení, zda podpora nenarušila hospodářskou soutěž na společném trhu civilních loděnic, je důležité konečné užití financí jejich příjemcem. |
| --- | --- |

(41)

Komise s touto námitkou nesouhlasí a poznamenává, že když byl kapitál poskytnut, vlastnila společnost BAZAN všechny dotčené civilní loděnice a související aktivity. Není relevantní, zda společnost BAZAN vlastnila civilní aktivity formou 100 % vlastněných dceřiných společností nebo jako aktiva. Můžeme také poznamenat, že k fúzi civilních společností se společností BAZAN došlo o dva měsíce později. Pro zhodnocení, zda podpora nenarušila hospodářskou soutěž na společném trhu civilních loděnic, je důležité konečné užití financí jejich příjemcem.

b)   Užití financí na sociální náklady

| (42) | Při zahájení postupu měla Komise pochybnosti o tom, zda sociální náklady související s minulostí společnosti BAZAN (před červencem 2000) souvisely výhradně s vojenskou výrobou, a to z důvodu skutečnosti, že vychází najevo, že společnost BAZAN v minulosti vyrobila několik civilních lodí. Komise proto měla pochybnosti o tom, zda finance poskytnuté na pokrytí těchto nákladů spadají pod článek 296 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(42)

Při zahájení postupu měla Komise pochybnosti o tom, zda sociální náklady související s minulostí společnosti BAZAN (před červencem 2000) souvisely výhradně s vojenskou výrobou, a to z důvodu skutečnosti, že vychází najevo, že společnost BAZAN v minulosti vyrobila několik civilních lodí. Komise proto měla pochybnosti o tom, zda finance poskytnuté na pokrytí těchto nákladů spadají pod článek 296 Smlouvy o ES.

| (43) | Komise podotýká, že sociální náklady související s minulostí společnosti BAZAN skutečně pokrývají část celkového poskytnutého kapitálu. Španělsko prokázalo, že [...] milionů EUR bylo poskytnuto externím pojišťovacím společnostem na pokrytí nákladů na předčasné důchody bývalých zaměstnanců vojenských loděnic. Tato částka pokrývá část kapitálu poskytnutého v roce 2000 a veškerý kapitál poskytnutý v roce 2001 a 2002. Další kapitálové injekce poskytnuté v roce 2001 a 2002 byly motivovány neočekávaným nárůstem nákladů na tyto předčasné důchody. Španělsko také namítlo, že dalších [...] milionů EUR společnost BAZAN vyplatila přímo některým zaměstnancům společnosti BAZAN v předčasném důchodu. |
| --- | --- |

(43)

Komise podotýká, že sociální náklady související s minulostí společnosti BAZAN skutečně pokrývají část celkového poskytnutého kapitálu. Španělsko prokázalo, že [...] milionů EUR bylo poskytnuto externím pojišťovacím společnostem na pokrytí nákladů na předčasné důchody bývalých zaměstnanců vojenských loděnic. Tato částka pokrývá část kapitálu poskytnutého v roce 2000 a veškerý kapitál poskytnutý v roce 2001 a 2002. Další kapitálové injekce poskytnuté v roce 2001 a 2002 byly motivovány neočekávaným nárůstem nákladů na tyto předčasné důchody. Španělsko také namítlo, že dalších [...] milionů EUR společnost BAZAN vyplatila přímo některým zaměstnancům společnosti BAZAN v předčasném důchodu.

| (44) | Sociální náklady související s vojenskou minulostí společnosti BAZAN přesto nepokrývají celkovou částku kapitálu poskytnutého společností SEPI. Komise kromě toho neobdržela přesvědčující informace o potřebě vyššího provozního kapitálu pro vojenské loděnice, ani přesvědčující argument, proč by investice do vojenských loděnic měla být zcela financována vlastním kapitálem a ne především půjčkami, což představuje obvyklejší tržní chování. Španělsko proto neprokázalo plné užití financí poskytnutých společností SEPI společnosti IZAR na vojenské účely. |
| --- | --- |

(44)

Sociální náklady související s vojenskou minulostí společnosti BAZAN přesto nepokrývají celkovou částku kapitálu poskytnutého společností SEPI. Komise kromě toho neobdržela přesvědčující informace o potřebě vyššího provozního kapitálu pro vojenské loděnice, ani přesvědčující argument, proč by investice do vojenských loděnic měla být zcela financována vlastním kapitálem a ne především půjčkami, což představuje obvyklejší tržní chování. Španělsko proto neprokázalo plné užití financí poskytnutých společností SEPI společnosti IZAR na vojenské účely.

c)   Pokrytí ztráty z civilních aktivit

| (45) | Španělsko Komisi poskytlo odhadované finanční výsledky civilních aktivit společnosti IZAR v letech 2000–2003. Tato informace uváděla celkovou ztrátu civilních aktivit společnosti IZAR ve výši 290 milionů EUR, jak dokládá tabulka 1.
  Tabulka 1
  Odhadované výsledky civilních aktivit společnosti IZAR v letech 2000–2003 (17)














  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| | Gijon | Sestao | Pto Real | Sevilla | Cádiz | Fene | Manises | Celkem |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 80,2 |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 103,6 |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 59,9 |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 46,4 |
| Celkem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | – 290,1 |

(45)

Španělsko Komisi poskytlo odhadované finanční výsledky civilních aktivit společnosti IZAR v letech 2000–2003. Tato informace uváděla celkovou ztrátu civilních aktivit společnosti IZAR ve výši 290 milionů EUR, jak dokládá tabulka 1.

Tabulka 1

Odhadované výsledky civilních aktivit společnosti IZAR v letech 2000–2003 (17)

(v milionech EUR)

Gijon

Sestao

Pto Real

Sevilla

Cádiz

Fene

Manises

Celkem

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 80,2

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 103,6

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 59,9

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 46,4

Celkem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– 290,1

| (46) | Tyto výsledky zahrnují mimořádné zisky, které ovlivnily zejména Puerto Real, Sestao a Sevilla v důsledku toho, že tyto společnosti měly v době, kdy byly za symbolickou cenu koupeny společností BAZAN, pozitivní účetní hodnotu. Z tabulky plyne, že společnost IZAR pokryla ztráty ze svých civilních aktivit dosahující celkové částky 290 milionů EUR a vzniklých v období od 1. července 2000 do 31. prosince 2003. |
| --- | --- |

(46)

Tyto výsledky zahrnují mimořádné zisky, které ovlivnily zejména Puerto Real, Sestao a Sevilla v důsledku toho, že tyto společnosti měly v době, kdy byly za symbolickou cenu koupeny společností BAZAN, pozitivní účetní hodnotu. Z tabulky plyne, že společnost IZAR pokryla ztráty ze svých civilních aktivit dosahující celkové částky 290 milionů EUR a vzniklých v období od 1. července 2000 do 31. prosince 2003.

| (47) | Kromě toho Španělsko poskytlo informace týkající se hlavních nákladů společnosti IZAR, které nebyly přiděleny civilním aktivitám ve výpočtu výsledků v tabulce 1. Celková částka hlavních výdajů za období 2000 až 2003 činila [...] milionů EUR. Podíl civilních aktivit na obratu společnosti IZAR činil v tomto období [...] %. Použití této skutečnosti jako klíče k rozdělení hlavních nákladů by znamenalo další ztrátu z civilních aktivit ve výši 74 milionů EUR v daném období. |
| --- | --- |

(47)

Kromě toho Španělsko poskytlo informace týkající se hlavních nákladů společnosti IZAR, které nebyly přiděleny civilním aktivitám ve výpočtu výsledků v tabulce 1. Celková částka hlavních výdajů za období 2000 až 2003 činila [...] milionů EUR. Podíl civilních aktivit na obratu společnosti IZAR činil v tomto období [...] %. Použití této skutečnosti jako klíče k rozdělení hlavních nákladů by znamenalo další ztrátu z civilních aktivit ve výši 74 milionů EUR v daném období.

| (48) | Celkem civilní aktivity společnosti IZAR tedy představují odhadovanou ztrátu ve výši 364 milionů EUR za období od roku 2000 do roku 2003. |
| --- | --- |

(48)

Celkem civilní aktivity společnosti IZAR tedy představují odhadovanou ztrátu ve výši 364 milionů EUR za období od roku 2000 do roku 2003.

| (49) | Když společnost BAZAN tyto civilní aktivity koupila, měla omezené finanční zdroje (vlastní kapitál 100 milionů EUR ke konci roku 1999). Dále se jeví, že společnost BAZAN utrpěla od roku 2000 do roku 2002 ztráty (založeno na výročních zprávách společnosti IZAR) z vojenských aktivit dosahující [...] milionů EUR. Můžeme proto konstatovat, že ztráty z civilních aktivit společnosti IZAR musely být pokryty kapitálovou injekcí poskytnutou v roce 2000. |
| --- | --- |

(49)

Když společnost BAZAN tyto civilní aktivity koupila, měla omezené finanční zdroje (vlastní kapitál 100 milionů EUR ke konci roku 1999). Dále se jeví, že společnost BAZAN utrpěla od roku 2000 do roku 2002 ztráty (založeno na výročních zprávách společnosti IZAR) z vojenských aktivit dosahující [...] milionů EUR. Můžeme proto konstatovat, že ztráty z civilních aktivit společnosti IZAR musely být pokryty kapitálovou injekcí poskytnutou v roce 2000.

| (50) | Další hodnocenou otázkou je, zda by za obdobných okolností soukromý akcionář s ohledem na budoucí možnost návratnosti a bez ohledu na sociální a regionální politiku a na odvětví poskytl k užití dotyčný kapitál. Soud také uvedl, že vhodnými způsoby stanovení, zda opatření představuje státní podporu, je použít kritérium toho, do jaké míry by byl podnik schopen získat stejné částky za stejných podmínek na soukromém kapitálovém trhu. Jedná se o tzv. zkoušku soukromého investora (18). |
| --- | --- |

(50)

Další hodnocenou otázkou je, zda by za obdobných okolností soukromý akcionář s ohledem na budoucí možnost návratnosti a bez ohledu na sociální a regionální politiku a na odvětví poskytl k užití dotyčný kapitál. Soud také uvedl, že vhodnými způsoby stanovení, zda opatření představuje státní podporu, je použít kritérium toho, do jaké míry by byl podnik schopen získat stejné částky za stejných podmínek na soukromém kapitálovém trhu. Jedná se o tzv. zkoušku soukromého investora (18).

| (51) | Z informací poskytnutých Španělskem jasně plyne, že civilní společnosti koupené společností BAZAN v červenci roku 2000 měly hospodářské potíže (viz tabulka 2).
  Tabulka 2
  Účetní hodnoty a finanční rizika (odhadovaná Španělskem) v červenci 2000








  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| Společnost | Účetní hodnota | Odhadované riziko | Odhadovaná hodnota |
| Společnosti prodané společností AESA společnosti BAZAN/IZAR |
| Puerto Real | [...] | [...] | [...] |
| Sestao | [...] | [...] | [...] |
| Sevilla | [...] | [...] | [...] |
| Společnosti prodané společností SEPI společnosti BAZAN/IZAR |
| Cádiz | [...] | [...] | [...] |
| Juliana | [...] | [...] | [...] |
| Manises | [...] | [...] | [...] |
| Fene | [...] | [...] | [...] |
| Celková částka | 130,5 | 192,6 | – 62,1 |

(51)

Z informací poskytnutých Španělskem jasně plyne, že civilní společnosti koupené společností BAZAN v červenci roku 2000 měly hospodářské potíže (viz tabulka 2).

Tabulka 2

Účetní hodnoty a finanční rizika (odhadovaná Španělskem) v červenci 2000

(v milionech EUR)

Společnost

Účetní hodnota

Odhadované riziko

Odhadovaná hodnota

Společnosti prodané společností AESA společnosti BAZAN/IZAR

Puerto Real

[...]

[...]

[...]

Sestao

[...]

[...]

[...]

Sevilla

[...]

[...]

[...]

Společnosti prodané společností SEPI společnosti BAZAN/IZAR

Cádiz

[...]

[...]

[...]

Juliana

[...]

[...]

[...]

Manises

[...]

[...]

[...]

Fene

[...]

[...]

[...]

Celková částka

130,5

192,6

– 62,1

| (52) | Dále neexistovaly žádné příznaky toho, že by se složitá finanční situace civilních aktivit, které byly po několik let ztrátové, zlepšila. Může se proto vyloučit, že by civilní aktivity ve vlastnictví společnosti BAZAN/IZAR přinášely přijatelné zisky, a to s ohledem na jejich minulé výsledky a absenci jakýchkoli restrukturalizačních opatření do budoucna. Totéž potvrzuje informace poskytnutá Španělskem, která uvádí, že každá z civilních aktivit společnosti IZAR měla, s několika menšími výjimkami, v každém roce od roku 2000 provozní ztráty. |
| --- | --- |

(52)

Dále neexistovaly žádné příznaky toho, že by se složitá finanční situace civilních aktivit, které byly po několik let ztrátové, zlepšila. Může se proto vyloučit, že by civilní aktivity ve vlastnictví společnosti BAZAN/IZAR přinášely přijatelné zisky, a to s ohledem na jejich minulé výsledky a absenci jakýchkoli restrukturalizačních opatření do budoucna. Totéž potvrzuje informace poskytnutá Španělskem, která uvádí, že každá z civilních aktivit společnosti IZAR měla, s několika menšími výjimkami, v každém roce od roku 2000 provozní ztráty.

| (53) | Z těchto důvodů je možno konstatovat, že společnost IZAR by nemohla získat půjčky nebo kapitál na pokrytí ztrát ze svých civilních aktivit na soukromých kapitálových trzích. Proto poskytnutí kapitálu na tyto aktivity nevyhovuje zkoušce soukromého investora. Ze stejných důvodů nemohla společnost SEPI očekávat výnos z tohoto kapitálu. Poskytnutí těchto zdrojů společností SEPI společnosti IZAR tudíž nevyhovuje principu investora v tržním hospodářství. Kapitál udělený k použití na civilní aktivity proto představuje státní podporu poskytnutou společnosti IZAR. Tato státní podpora byla nezákonná, jestliže nebyla oznámena Komisi. |
| --- | --- |

(53)

Z těchto důvodů je možno konstatovat, že společnost IZAR by nemohla získat půjčky nebo kapitál na pokrytí ztrát ze svých civilních aktivit na soukromých kapitálových trzích. Proto poskytnutí kapitálu na tyto aktivity nevyhovuje zkoušce soukromého investora. Ze stejných důvodů nemohla společnost SEPI očekávat výnos z tohoto kapitálu. Poskytnutí těchto zdrojů společností SEPI společnosti IZAR tudíž nevyhovuje principu investora v tržním hospodářství. Kapitál udělený k použití na civilní aktivity proto představuje státní podporu poskytnutou společnosti IZAR. Tato státní podpora byla nezákonná, jestliže nebyla oznámena Komisi.

| (54) | Dále můžeme učinit závěr, že tato podpora byla neslučitelná se společným trhem, protože nemůže být schválena jako podpora na restrukturalizaci, jelikož ta z důvodů uvedených výše nebyla pro loděnice povolena. Nemůže být schválena ani pro další dotčené aktivity, Fene a Manises, protože Španělsko nepředložilo žádný restrukturalizační plán. Podpora nemůže být schválena ani podle žádných jiných ustanovení nařízení o lodním stavitelství. Na základě dostupných informací by tato podpora nemohla být schválena ani na základě jiných odchylek předpokládaných v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(54)

Dále můžeme učinit závěr, že tato podpora byla neslučitelná se společným trhem, protože nemůže být schválena jako podpora na restrukturalizaci, jelikož ta z důvodů uvedených výše nebyla pro loděnice povolena. Nemůže být schválena ani pro další dotčené aktivity, Fene a Manises, protože Španělsko nepředložilo žádný restrukturalizační plán. Podpora nemůže být schválena ani podle žádných jiných ustanovení nařízení o lodním stavitelství. Na základě dostupných informací by tato podpora nemohla být schválena ani na základě jiných odchylek předpokládaných v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES.

| (55) | Jak bylo stanoveno v rozhodnutí o státní podpoře ve věci C-40/00, splatila společnost IZAR půjčky dosahující 192,1 milionu EUR i s úrokem společnosti SEPI dne 12. září 2000. Tyto finance byly poskytnuty v roce 1999 společnostem Juliana, Cádiz a Manises, které byly následně v červenci 2000 přebrány společností BAZAN/IZAR. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí ve věci C-40/00, informace související se splacením této půjčky budou použity v tomto vyšetřování. |
| --- | --- |

(55)

Jak bylo stanoveno v rozhodnutí o státní podpoře ve věci C-40/00, splatila společnost IZAR půjčky dosahující 192,1 milionu EUR i s úrokem společnosti SEPI dne 12. září 2000. Tyto finance byly poskytnuty v roce 1999 společnostem Juliana, Cádiz a Manises, které byly následně v červenci 2000 přebrány společností BAZAN/IZAR. Jak bylo uvedeno v rozhodnutí ve věci C-40/00, informace související se splacením této půjčky budou použity v tomto vyšetřování.

| (56) | Podle informací získaných od Španělska nezahrnují ztráty z civilních aktivit v roce 2000 uvedené v tabulce 1 splátku výše uvedených půjček. |
| --- | --- |

(56)

Podle informací získaných od Španělska nezahrnují ztráty z civilních aktivit v roce 2000 uvedené v tabulce 1 splátku výše uvedených půjček.

| (57) | Je zřejmé, že finance poskytnuté společností SEPI v roce 1999 zvýhodňovaly civilní společnosti Juliana, Cádiz a Manises. Jelikož však byla splátka těchto půjček provedena z věcných účtů společnosti IZAR, došlo k tomu, že tyto tři společnosti, později rozdělené do obchodních jednotek, těžily z toho, že nemusely splatit uvedené půjčky. Je tudíž jasné, že společnost IZAR prostřednictvím plateb ze svých vlastních zdrojů odlehčila společnostem Juliana, Cádiz a Manises od finančního břemena splatit půjčky. |
| --- | --- |

(57)

Je zřejmé, že finance poskytnuté společností SEPI v roce 1999 zvýhodňovaly civilní společnosti Juliana, Cádiz a Manises. Jelikož však byla splátka těchto půjček provedena z věcných účtů společnosti IZAR, došlo k tomu, že tyto tři společnosti, později rozdělené do obchodních jednotek, těžily z toho, že nemusely splatit uvedené půjčky. Je tudíž jasné, že společnost IZAR prostřednictvím plateb ze svých vlastních zdrojů odlehčila společnostem Juliana, Cádiz a Manises od finančního břemena splatit půjčky.

| (58) | Komise hodnotila, zda by tyto půjčky splacené společností IZAR mohly být financovány z fondů získaných prostřednictvím nové půjčky společnosti IZAR za tržních podmínek. S ohledem na tento aspekt má Komise za to, že bez kapitálové injekce v roce 2000, která byla použita, jak bylo uvedeno výše, na podporu civilních aktivit společnosti IZAR, by byla finanční situace společnosti IZAR daleko horší. Z tohoto důvodu se může vyloučit to, že by IZAR mohl získat půjčku na tržní podmínky, pokud by nezískal nezákonnou a neslučitelnou podporu ve formě kapitálové injekce ve výši 364 milionů EUR. |
| --- | --- |

(58)

Komise hodnotila, zda by tyto půjčky splacené společností IZAR mohly být financovány z fondů získaných prostřednictvím nové půjčky společnosti IZAR za tržních podmínek. S ohledem na tento aspekt má Komise za to, že bez kapitálové injekce v roce 2000, která byla použita, jak bylo uvedeno výše, na podporu civilních aktivit společnosti IZAR, by byla finanční situace společnosti IZAR daleko horší. Z tohoto důvodu se může vyloučit to, že by IZAR mohl získat půjčku na tržní podmínky, pokud by nezískal nezákonnou a neslučitelnou podporu ve formě kapitálové injekce ve výši 364 milionů EUR.

| (59) | Splátka 192,1 milionu EUR společností IZAR společnosti SEPI by tedy měla být považována za další využití kapitálové injekce v šetření ve prospěch civilních aktivit společnosti IZAR. Ze stejných důvodů, jak je uvedeno výše v případě pokrytí ztráty, se použití financí na civilní aktivity neslučovalo s principem investora v tržním hospodářství a odpovídající částka použitá z kapitálu poskytnutého společnosti IZAR představuje neslučitelnou státní podporu společnosti IZAR. |
| --- | --- |

(59)

Splátka 192,1 milionu EUR společností IZAR společnosti SEPI by tedy měla být považována za další využití kapitálové injekce v šetření ve prospěch civilních aktivit společnosti IZAR. Ze stejných důvodů, jak je uvedeno výše v případě pokrytí ztráty, se použití financí na civilní aktivity neslučovalo s principem investora v tržním hospodářství a odpovídající částka použitá z kapitálu poskytnutého společnosti IZAR představuje neslučitelnou státní podporu společnosti IZAR.

| (60) | Na základě výše uvedeného hodnocení došla Komise k závěru, že civilní aktivity společnosti IZAR těžily z výhod kapitálové injekce poskytnuté společností SEPI společnosti IZAR v roce 2000, a to získáním prostředků na pokrytí ztráty ve výši 364 milionu EUR jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění výše, a získáním podpory při splacení 192,1 milionů EUR, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění výše. Celková výše podpory tedy činí 556,1 milionu EUR. Další kapitálové injekce poskytnuté v roce 2001 a 2002 společností SEPI společnosti IZAR byly použity na pokrytí neočekávaného vzrůstu nákladů na předčasné důchody bývalých zaměstnanců vojenských loděnic a nepředstavují podporu. |
| --- | --- |

(60)

Na základě výše uvedeného hodnocení došla Komise k závěru, že civilní aktivity společnosti IZAR těžily z výhod kapitálové injekce poskytnuté společností SEPI společnosti IZAR v roce 2000, a to získáním prostředků na pokrytí ztráty ve výši 364 milionu EUR jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění výše, a získáním podpory při splacení 192,1 milionů EUR, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění výše. Celková výše podpory tedy činí 556,1 milionu EUR. Další kapitálové injekce poskytnuté v roce 2001 a 2002 společností SEPI společnosti IZAR byly použity na pokrytí neočekávaného vzrůstu nákladů na předčasné důchody bývalých zaměstnanců vojenských loděnic a nepředstavují podporu.

| (61) | Jelikož pochybnosti o další neslučitelné státní podpoře španělským civilním loděnicím byly potvrzeny, musí Komise zhodnotit, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, zda budou některé z podpor na restrukturalizaci udělených v roce 1997 považovány za neslučitelné a zda budou nahrazeny. |
| --- | --- |

(61)

Jelikož pochybnosti o další neslučitelné státní podpoře španělským civilním loděnicím byly potvrzeny, musí Komise zhodnotit, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, zda budou některé z podpor na restrukturalizaci udělených v roce 1997 považovány za neslučitelné a zda budou nahrazeny.

| (62) | V této záležitosti má Komise s ohledem na připomínky Španělska a společnosti IZAR v kontextu tohoto postupu za to, že neexistují žádné důvody k tomu, aby se část podpory na restrukturalizaci schválené v roce 1997 považovala za neslučitelnou. Důvodem je, že v souladu s rozhodnutím (19) schvalujícím podporu vypršelo, zároveň s poslední kontrolní zprávou (20) ze dne 13. října 1999, právo Komise žádat náhradu podpory schválené v roce 1997. Proto se podpora schválená v roce 1997 stala stávající podporou, jakmile vypršelo kontrolní období. |
| --- | --- |

(62)

V této záležitosti má Komise s ohledem na připomínky Španělska a společnosti IZAR v kontextu tohoto postupu za to, že neexistují žádné důvody k tomu, aby se část podpory na restrukturalizaci schválené v roce 1997 považovala za neslučitelnou. Důvodem je, že v souladu s rozhodnutím (19) schvalujícím podporu vypršelo, zároveň s poslední kontrolní zprávou (20) ze dne 13. října 1999, právo Komise žádat náhradu podpory schválené v roce 1997. Proto se podpora schválená v roce 1997 stala stávající podporou, jakmile vypršelo kontrolní období.

| (63) | Španělsko prohlašuje, že kapitálová injekce spadá do působnosti článku 296, a je tudíž mimo rozsah pravidel o státní podpoře, a to z toho důvodu, že BAZAN byla v době nabytí loděnic vojenská společnost. |
| --- | --- |

(63)

Španělsko prohlašuje, že kapitálová injekce spadá do působnosti článku 296, a je tudíž mimo rozsah pravidel o státní podpoře, a to z toho důvodu, že BAZAN byla v době nabytí loděnic vojenská společnost.

| (64) | Není možno popřít, že civilní aktivity potřebovaly finanční podporu, aby jejich provoz mohl pokračovat po červenci roku 2000. Pouhý fakt, že tvořily součást loďařské společnosti, která se účastnila vojenské výstavby, nemění povahu těchto loděnic a souvisejících aktivit. Proto podpora těchto aktivit spadá do působnosti článku 87 Smlouvy. |
| --- | --- |

(64)

Není možno popřít, že civilní aktivity potřebovaly finanční podporu, aby jejich provoz mohl pokračovat po červenci roku 2000. Pouhý fakt, že tvořily součást loďařské společnosti, která se účastnila vojenské výstavby, nemění povahu těchto loděnic a souvisejících aktivit. Proto podpora těchto aktivit spadá do působnosti článku 87 Smlouvy.

VI.   ZÁVĚR

| (65) | Komise došla k závěru, že Španělsko poskytlo nezákonně podporu ve výši 556 milionů EUR a porušilo čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Tato podpora byla poskytnuta formou: kapitálové injekce ve výši 1 322 milionu EUR poskytnuté společností SEPI společnosti IZAR v roce 2000, z nichž 556,1 bylo poskytnuto civilním aktivitám společnosti IZAR. |
| --- | --- |

(65)

Komise došla k závěru, že Španělsko poskytlo nezákonně podporu ve výši 556 milionů EUR a porušilo čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Tato podpora byla poskytnuta formou: kapitálové injekce ve výši 1 322 milionu EUR poskytnuté společností SEPI společnosti IZAR v roce 2000, z nichž 556,1 bylo poskytnuto civilním aktivitám společnosti IZAR.

| (66) | Podpora by měla být nahrazena v celkové částce současným majitelem těchto aktivit, společností IZAR, |
| --- | --- |

(66)

Podpora by měla být nahrazena v celkové částce současným majitelem těchto aktivit, společností IZAR,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 556,1 milionu EUR nezákonně poskytnutá Španělskem ve prospěch společnosti IZAR v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

1.   Španělsko přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby od společnosti IZAR získala náhradu podpory uvedené v článku 1 a nezákonně poskytnuté tomuto příjemci.

2.   Náhrada má bezodkladný účinek v souladu s postupy vnitrostátních právních předpisů za předpokladu, že umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí. Částky, které budou zpětně získány, ponesou úrok běžící po celou dobu od data, kdy tyto částky byly poskytnuty příjemci k dispozici, do té doby, dokud nebudou skutečně nahrazeny. Uplatněná úroková sazba bude stanovena na základě sazby použité pro výpočet ekvivalentu udělené regionální podpory. Úroková sazba bude uplatněna po celé období na základě celkové částky.

Článek 3

Španělsko bude informovat Komisi do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která již byla přijata a která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí. Uvedené informace poskytne prostřednictvím dotazníku v příloze I tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 20. října 2004.

Za Komisi

Mario MONTI

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 148, 6.6.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 202, 18.7.1998, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 201, 26.8.2003, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. C 354, 21.11.1997. s. 2.

4

(5)  Úř. věst. C 21, 24.1.2004, s. 42, věc T-382/03.

5

(6)  Úř. věst. C 199, 23.8.2003. s. 9.

6

(7)  Části tohoto textu byly vynechány za účelem neprozrazení důvěrných informací; tyto části jsou uvedeny v hranatých závorkách a označeny hvězdičkou.

7

(8)  Úř. věst. C 119, 22.5.2002. s. 22 (srov. poslední věta: „Toto oznámení se nedotýká interpretace nařízení Rady a Komise v oblasti státní podpory.“).

8

(9)  Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 75.

9

(10)  [2000] Sb. rozh. s. I-03271, odstavec 50.

10

(11)  [2002] Sb. rozh. s. I-04397, odstavec 55–56.

11

(12)  Úř. věst. L 37, 12.2.2000, s. 22.

12

(13)  Úř. věst. L 296, 30.10.2002, s. 73.

13

(14)  Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3.

14

(15)  Úř. věst. L 195, 29.7.1980, s. 35.

15

(16)  [1986] Sb. rozh. 2321.

16

(17)  Výsledek v této tabulce nebere v úvahu ztráty utrpěné společnostmi Sestao, Puerto Real a Sevilla pokryté mimořádnými zisky uvedenými v 46.–51. bodě odůvodnění níže.

17

(18)  Věc C-342/96 Španělsko v. Komise, [1999] Sb. rozh. s. I-2459, odstavce 41 a 42 a věc C-256/97 DMT [1999] Sb. rozh. s. I-3913, odstavce 22–24.

18

(19)  Úř. věst. C 354, 21.11.1997, s. 2, srov. předposlední odstavec na straně 7.

19

(20)  KOM(1999) 480 v konečném znění.

20

---

PŘÍLOHA

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ ROZHODNUTÍ KOMISE K(2004) 3918

1.   Výpočet částky, která má být nahrazena

| 1.1. | Poskytněte prosím následující podrobnosti týkající se částky nezákonné státní pomoci, která byla dána k dispozici příjemci:








  Datum (data) platby (1) | Částka podpory (2) | Měna | Totožnost příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Poskytněte prosím následující podrobnosti týkající se částky nezákonné státní pomoci, která byla dána k dispozici příjemci:

Datum (data) platby (1)

Částka podpory (2)

Měna

Totožnost příjemce

Poznámky:

| 1.2. | Podrobně prosím vysvětlete, jak byly vypočteny splatné úroky z částky podpory, která má být nahrazena. |
| --- | --- |

1.2.

Podrobně prosím vysvětlete, jak byly vypočteny splatné úroky z částky podpory, která má být nahrazena.

2.   Plánovaná a již přijatá opatření pro náhradu podpory

| 2.1. | Podrobně prosím vysvětlete, jaká opatření již byla přijata a jaká opatření se plánují v zájmu okamžité a účinné náhrady podpory. Vysvětlete prosím také, jaká alternativní opatření jsou k dispozici podle vnitrostátních právních předpisů pro uskutečnění náhrady. Kde je to nutné, uveďte také právní základ přijatých/plánovaných opatření. |
| --- | --- |

2.1.

Podrobně prosím vysvětlete, jaká opatření již byla přijata a jaká opatření se plánují v zájmu okamžité a účinné náhrady podpory. Vysvětlete prosím také, jaká alternativní opatření jsou k dispozici podle vnitrostátních právních předpisů pro uskutečnění náhrady. Kde je to nutné, uveďte také právní základ přijatých/plánovaných opatření.

| 2.2. | Ke kterému datu bude náhrada podpory dokončena? |
| --- | --- |

2.2.

Ke kterému datu bude náhrada podpory dokončena?

3.   Již uskutečněné náhrady

| 3.1. | Poskytněte prosím následující podrobnosti o částkách podpory, které již byly příjemcem nahrazeny:








  Datum (data) (3) | Splacená částka podpory | Měna | Totožnost příjemce |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Poskytněte prosím následující podrobnosti o částkách podpory, které již byly příjemcem nahrazeny:

Datum (data) (3)

Splacená částka podpory

Měna

Totožnost příjemce

| 3.2. | Přiložte prosím informace dokládající splacení částek podpory uvedené v tabulce v bodě 3.1 výše. |
| --- | --- |

3.2.

Přiložte prosím informace dokládající splacení částek podpory uvedené v tabulce v bodě 3.1 výše.

---

(1)  Datum (data), kdy byla podpora (jednotlivé částky podpory) dána k dispozici příjemci (pokud se opatření týká několika plateb a náhrad, použijte oddělené řádky).

(2)  Částka podpory daná k dispozici příjemci (v hrubé ekvivalentní hodnotě podpory).

(3)  Datum(data), kdy byla podpora splacena.

---