# Den Europæiske Unions L 142/6. j

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 142 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang6. juni 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 142

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang6. juni 2005

---

| Indhold | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 15. oktober 2003 om ad hoc-foranstaltninger iværksat af Portugal til fordel for RTP
  (meddelt under nummer K(2003) 3526)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslutning af 22. september 2004 om den statsstøtte, som Det Forenede Kongerige vil give British Energy plc
  (meddelt under nummer K(2004) 3474)

   (
  1
  ) | 26 |

Indhold

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 15. oktober 2003 om ad hoc-foranstaltninger iværksat af Portugal til fordel for RTP
  (meddelt under nummer K(2003) 3526)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2003) 3526)

1

1

*

Kommissionens beslutning af 22. september 2004 om den statsstøtte, som Det Forenede Kongerige vil give British Energy plc
  (meddelt under nummer K(2004) 3474)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2004) 3474)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 6.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/1

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 15. oktober 2003

om ad hoc-foranstaltninger iværksat af Portugal til fordel for RTP

(meddelt under nummer K(2003) 3526)

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/406/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Kommissionen fik gennem tre klager i henholdsvis 1993, 1996 og 1997 fra det private tv-selskab SIC kendskab til, at Portugal skulle have iværksat en række ad hoc-foranstaltninger og årlige kompensationsordninger til fordel for den offentlige radio- og tv-station RTP. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen fik gennem tre klager i henholdsvis 1993, 1996 og 1997 fra det private tv-selskab SIC kendskab til, at Portugal skulle have iværksat en række ad hoc-foranstaltninger og årlige kompensationsordninger til fordel for den offentlige radio- og tv-station RTP.

| (2) | Kommissionen underrettede ved brev af 15. november 2001 de portugisiske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for en række ad hoc-foranstaltninger til fordel for RTP. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen underrettede ved brev af 15. november 2001 de portugisiske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for en række ad hoc-foranstaltninger til fordel for RTP.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.

| (4) | Kommissionen modtog de portugisiske myndigheders bemærkninger ved brev af henholdsvis 28. og 31. januar 2002 og efterfølgende bemærkninger fra andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen modtog de portugisiske myndigheders bemærkninger ved brev af henholdsvis 28. og 31. januar 2002 og efterfølgende bemærkninger fra andre interesserede parter.

| (5) | Ved brev af henholdsvis 8. februar og 9. maj 2002 modtog den bemærkninger fra SIC, der havde indsendt klagen, ved brev af 8. maj 2002 bemærkninger fra den private tv-station TVI, ved brev af 9. maj 2002 bemærkninger fra den europæiske sammenslutning af private radio- og tv-stationer (ACT) og ved brev af 12. juni 2002 bemærkninger fra det private italienske tv-selskab, Mediaset. Kommissionen modtog henholdsvis den 16. maj og den 4. august 2003 nye breve fra SIC om samme sag. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af henholdsvis 8. februar og 9. maj 2002 modtog den bemærkninger fra SIC, der havde indsendt klagen, ved brev af 8. maj 2002 bemærkninger fra den private tv-station TVI, ved brev af 9. maj 2002 bemærkninger fra den europæiske sammenslutning af private radio- og tv-stationer (ACT) og ved brev af 12. juni 2002 bemærkninger fra det private italienske tv-selskab, Mediaset. Kommissionen modtog henholdsvis den 16. maj og den 4. august 2003 nye breve fra SIC om samme sag.

| (6) | Kommissionen videresendte de modtagne bemærkninger til de portugisiske myndigheder, som fremsendte kommentarer hertil ved brev af 25. marts 2003. De portugisiske myndigheder svarede ved brev af 29. juli 2003 på de yderligere spørgsmål, som Kommissionen havde stillet. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen videresendte de modtagne bemærkninger til de portugisiske myndigheder, som fremsendte kommentarer hertil ved brev af 25. marts 2003. De portugisiske myndigheder svarede ved brev af 29. juli 2003 på de yderligere spørgsmål, som Kommissionen havde stillet.

| (7) | Nærværende beslutning vedrører udelukkende de ad hoc-foranstaltninger, der var genstand for beslutningen om at indlede proceduren. Nærværende beslutning fokuserer således på de økonomiske forbindelser mellem RTP og den portugisiske stat i perioden 1992 til 1998. |
| --- | --- |

(7)

Nærværende beslutning vedrører udelukkende de ad hoc-foranstaltninger, der var genstand for beslutningen om at indlede proceduren. Nærværende beslutning fokuserer således på de økonomiske forbindelser mellem RTP og den portugisiske stat i perioden 1992 til 1998.

| (8) | I tråd med åbningsskrivelsen kommer nærværende beslutning således heller ikke ind på en retlig vurdering af de årlige »kompensationsbetalinger« til RTP og deres forenelighed med traktaten. Når først sådanne spørgsmål har ført til en foreløbig vurdering af, at det drejer sig om eksisterende støtte, skal de behandles i en særskilt procedure i henhold til artikel 17 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3). |
| --- | --- |

(8)

I tråd med åbningsskrivelsen kommer nærværende beslutning således heller ikke ind på en retlig vurdering af de årlige »kompensationsbetalinger« til RTP og deres forenelighed med traktaten. Når først sådanne spørgsmål har ført til en foreløbig vurdering af, at det drejer sig om eksisterende støtte, skal de behandles i en særskilt procedure i henhold til artikel 17 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (3).

| (9) | Med henblik på at danne sig et så dækkende billede som muligt af de økonomiske forbindelser mellem den portugisiske stat og RTP i den undersøgte periode bør Kommissionen imidlertid ikke blot tage ad hoc-foranstaltningerne i betragtning, men også økonomisk støtte til RTP gennem årlige »kompensationsbetalinger«. Der henvises således i nærværende beslutning kun til årlige »kompensationsbetalinger«, når dette er nødvendigt for vurderingen af ad hoc-foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på at danne sig et så dækkende billede som muligt af de økonomiske forbindelser mellem den portugisiske stat og RTP i den undersøgte periode bør Kommissionen imidlertid ikke blot tage ad hoc-foranstaltningerne i betragtning, men også økonomisk støtte til RTP gennem årlige »kompensationsbetalinger«. Der henvises således i nærværende beslutning kun til årlige »kompensationsbetalinger«, når dette er nødvendigt for vurderingen af ad hoc-foranstaltningerne.

II.   KORT BESKRIVELSE AF DE PÅGÆLDENDE FORANSTALTNINGER

| (10) | RTP kompenseres først og fremmest gennem de årlige »kompensationsbetalinger«. I tidsrummet mellem 1992 og 1998 modtog RTP 66 495 mio. PTE til dækning af omkostningerne i forbindelse med public service-forpligtelserne. Retsgrundlaget for kompensationen er artikel 5 i lov nr. 21/92 (4). |
| --- | --- |

(10)

RTP kompenseres først og fremmest gennem de årlige »kompensationsbetalinger«. I tidsrummet mellem 1992 og 1998 modtog RTP 66 495 mio. PTE til dækning af omkostningerne i forbindelse med public service-forpligtelserne. Retsgrundlaget for kompensationen er artikel 5 i lov nr. 21/92 (4).

| (11) | Tabel 1 viser fordelingen af de årlige »kompensationsbetalinger« til RTP i det for denne beslutning relevante tidsrum.
  Tabel 1
  Årlige »kompensationsbetalinger« for perioden 1992-1998











  (i mio. PTE) |
| --- | --- |
| 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| 6 200 | 7 100 | 7 145 | 7 200 | 14 500 | 10 350 | 14 000 |
| Kilde: Regeringsafgørelse nr. 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 og 1/99. |

(11)

Tabel 1 viser fordelingen af de årlige »kompensationsbetalinger« til RTP i det for denne beslutning relevante tidsrum.

Tabel 1

Årlige »kompensationsbetalinger« for perioden 1992-1998

(i mio. PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

6 200

7 100

7 145

7 200

14 500

10 350

14 000

Kilde: Regeringsafgørelse nr. 18/92, 21/93, 19/94, 25-A/95, 97/96, 83/97 og 1/99.

| (12) | Da RTP blev omdannet til et aktieselskab, blev det fritaget fra at betale de afgifter og gebyrer, der var forbundet med registrering i aktieselskabsregistret, svarende til et beløb på 33 mio. PTE. I henhold til portugisisk lov pålægges stiftelse af et selskab eller ændring af vedtægterne eller selskabsformen normalt afgifter og gebyrer. |
| --- | --- |

(12)

Da RTP blev omdannet til et aktieselskab, blev det fritaget fra at betale de afgifter og gebyrer, der var forbundet med registrering i aktieselskabsregistret, svarende til et beløb på 33 mio. PTE. I henhold til portugisisk lov pålægges stiftelse af et selskab eller ændring af vedtægterne eller selskabsformen normalt afgifter og gebyrer.

| (13) | Artikel 11, stk. 1, i lov nr. 21/92 udgør retsgrundlaget for denne fritagelse og fastlægger følgende:
  »Vedtægterne for RTP SA (...) godkendes hermed og behøver ikke at blive oprettet for notar, ligesom de automatisk registreres fritaget for alle afgifter og gebyrer i den offentliggjorte form i Diário da República (portugisisk statstidende).« |
| --- | --- |

(13)

Artikel 11, stk. 1, i lov nr. 21/92 udgør retsgrundlaget for denne fritagelse og fastlægger følgende:

»Vedtægterne for RTP SA (...) godkendes hermed og behøver ikke at blive oprettet for notar, ligesom de automatisk registreres fritaget for alle afgifter og gebyrer i den offentliggjorte form i Diário da República (portugisisk statstidende).«

| (14) | Bestemmelsen i artikel 11, stk. 1, er afledt af lov nr. 84/88. Det fastlægges i artikel 1 i denne lov, at offentlige selskaber, herunder også nationaliserede, ved lovdekret kan omdannes til aktieselskaber. Lovdekretet er den retsakt, der godkender aktieselskabets vedtægter, og er tilstrækkeligt bevis for opfyldelsen af alle registreringskrav (5). |
| --- | --- |

(14)

Bestemmelsen i artikel 11, stk. 1, er afledt af lov nr. 84/88. Det fastlægges i artikel 1 i denne lov, at offentlige selskaber, herunder også nationaliserede, ved lovdekret kan omdannes til aktieselskaber. Lovdekretet er den retsakt, der godkender aktieselskabets vedtægter, og er tilstrækkeligt bevis for opfyldelsen af alle registreringskrav (5).

| (15) | I henhold til artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92 er samtlige akter i direkte tilknytning til ændring af juridisk selskabsform endvidere fritaget for enhver form for afgift eller gebyr i forbindelse med registrering. |
| --- | --- |

(15)

I henhold til artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92 er samtlige akter i direkte tilknytning til ændring af juridisk selskabsform endvidere fritaget for enhver form for afgift eller gebyr i forbindelse med registrering.

| (16) | Artikel 11, stk. 2, er afledt af lovdekret nr. 404/90 (6). Det fremgår af artikel 1 heraf, at selskaber, som inden den 31. december 1993 samarbejder eller fusionerer, kan fritages fra skat på nødvendig overførsel af anlægsaktiver i forbindelse med fusionen eller samarbejdet, samt fra gebyrer og andre retsafgifter, som ellers skulle erlægges for sådanne akter. |
| --- | --- |

(16)

Artikel 11, stk. 2, er afledt af lovdekret nr. 404/90 (6). Det fremgår af artikel 1 heraf, at selskaber, som inden den 31. december 1993 samarbejder eller fusionerer, kan fritages fra skat på nødvendig overførsel af anlægsaktiver i forbindelse med fusionen eller samarbejdet, samt fra gebyrer og andre retsafgifter, som ellers skulle erlægges for sådanne akter.

| (17) | Med liberaliseringen af det portugisiske tv-marked blev det besluttet at afstå RTP's aktiver i form af nettet til transport og udsendelse af tv-signaler og oprette en ny enhed, »Teledifusora de Portugal« (TDP), med en kapital på 5 400 mio. PTE (7). Værdien af den nye enhed blev ansat af to uafhængige institutioner, Banco Nacional Ultramarino (BNU) og Banco Português de Investimento (BPI) (8). |
| --- | --- |

(17)

Med liberaliseringen af det portugisiske tv-marked blev det besluttet at afstå RTP's aktiver i form af nettet til transport og udsendelse af tv-signaler og oprette en ny enhed, »Teledifusora de Portugal« (TDP), med en kapital på 5 400 mio. PTE (7). Værdien af den nye enhed blev ansat af to uafhængige institutioner, Banco Nacional Ultramarino (BNU) og Banco Português de Investimento (BPI) (8).

| (18) | Staten betalte i 1993 RTP for erhvervelsen af TDP's tv-net med et beløb på 5 400 mio. PTE (uafhængigt anslået værdi), som svarede til værdien af de aktiver, der var overført (9). |
| --- | --- |

(18)

Staten betalte i 1993 RTP for erhvervelsen af TDP's tv-net med et beløb på 5 400 mio. PTE (uafhængigt anslået værdi), som svarede til værdien af de aktiver, der var overført (9).

| (19) | Følgende er en oversigt over de nærmere omstændigheder for aftalernes indgåelse. Der redegøres for udviklingen i Portugal Telecoms ejerforhold samt for de pågældende afgifter og aftalerne med RTP. |
| --- | --- |

(19)

Følgende er en oversigt over de nærmere omstændigheder for aftalernes indgåelse. Der redegøres for udviklingen i Portugal Telecoms ejerforhold samt for de pågældende afgifter og aftalerne med RTP.

| (20) | Mellem 1991 og 1994 tilhørte det portugisiske tv-net den offentlige virksomhed, TDP SA. Fra 1994 tilhørte nettet Portugal Telecom, en virksomhed dannet ved fusion mellem Telecom Portugal SA, Telefones de Lisboa e Porto SA og TDP SA. Efter oprettelsen af Portugal Telecom reducerede staten gradvis sin deltagelse i selskabet. I 1995 blev 26,3 % solgt gennem et offentligt salgstilbud. En anden andel blev solgt ved auktion i juni 1996, hvilket nedbragte statens andel til 51 %. Medio 1997 reduceredes statens deltagelse til 25 % og medio 1999 til 10,5 %. Virksomheden er nu privatiseret (10). |
| --- | --- |

(20)

Mellem 1991 og 1994 tilhørte det portugisiske tv-net den offentlige virksomhed, TDP SA. Fra 1994 tilhørte nettet Portugal Telecom, en virksomhed dannet ved fusion mellem Telecom Portugal SA, Telefones de Lisboa e Porto SA og TDP SA. Efter oprettelsen af Portugal Telecom reducerede staten gradvis sin deltagelse i selskabet. I 1995 blev 26,3 % solgt gennem et offentligt salgstilbud. En anden andel blev solgt ved auktion i juni 1996, hvilket nedbragte statens andel til 51 %. Medio 1997 reduceredes statens deltagelse til 25 % og medio 1999 til 10,5 %. Virksomheden er nu privatiseret (10).

| (21) | Lov nr. 58/90 fastlægger udtrykkeligt, at private operatørers licens kan trækkes tilbage, hvis afgiften for brug af tv-nettet ikke erlægges til tiden (11). |
| --- | --- |

(21)

Lov nr. 58/90 fastlægger udtrykkeligt, at private operatørers licens kan trækkes tilbage, hvis afgiften for brug af tv-nettet ikke erlægges til tiden (11).

| (22) | Der var ingen forskel i de afgiftssatser, som operatøren af nettet opkrævede fra RTP og private tv-operatører. Faktisk er det lovstridigt at indføre afgiftsdifferentiering mellem den offentlige operatør RTP og de private operatører, der bruger nettet (12). Indtil 1997 var afgiftsniveauet for netoperatører baseret på lovbestemte parametre (13). I 1997 blev der indgået en aftale mellem generaldirektoratet for handel og konkurrence under Instituto para os Meios de Comunicação Social og Portugal Telecom om fastsættelse af maksimumspriser for udsendelse af tv-signaler. |
| --- | --- |

(22)

Der var ingen forskel i de afgiftssatser, som operatøren af nettet opkrævede fra RTP og private tv-operatører. Faktisk er det lovstridigt at indføre afgiftsdifferentiering mellem den offentlige operatør RTP og de private operatører, der bruger nettet (12). Indtil 1997 var afgiftsniveauet for netoperatører baseret på lovbestemte parametre (13). I 1997 blev der indgået en aftale mellem generaldirektoratet for handel og konkurrence under Instituto para os Meios de Comunicação Social og Portugal Telecom om fastsættelse af maksimumspriser for udsendelse af tv-signaler.

| (23) | RTP skulle betale en årlig brugsafgift til indehaveren af tv-nettet (14). RTP protesterede til stadighed over afgiftsniveauet, da den årlige afgift svarede til mere end halvdelen af nettets værdi på overførselstidspunktet. Selv om RTP havde bogført samtlige udgifter i forbindelse med tv-nettet, herunder morarenter, som passiver, betalte selskabet ikke de forfaldne afgifter til tiden. |
| --- | --- |

(23)

RTP skulle betale en årlig brugsafgift til indehaveren af tv-nettet (14). RTP protesterede til stadighed over afgiftsniveauet, da den årlige afgift svarede til mere end halvdelen af nettets værdi på overførselstidspunktet. Selv om RTP havde bogført samtlige udgifter i forbindelse med tv-nettet, herunder morarenter, som passiver, betalte selskabet ikke de forfaldne afgifter til tiden.

| (24) | Nettet er en forudsætning for, at RTP kan udsende sine programmer. RTP er endvidere en af nettets største brugere (bortset fra SIC, en kommerciel operatør). |
| --- | --- |

(24)

Nettet er en forudsætning for, at RTP kan udsende sine programmer. RTP er endvidere en af nettets største brugere (bortset fra SIC, en kommerciel operatør).

| (25) | I tidsrummet mellem 1992 og 1998 accepterede netoperatøren RTP's forsinkede indbetaling af de forfaldne afgifter, efter at der var indgået forskellige aftaler mellem RTP og Portugal Telecom vedrørende en gældsomlægningsordning (15). Selv efter 1998 blev der indgået gældsomlægningsaftaler mellem de to selskaber. I aftalen af 31. maj 2001 konsolideredes RTP's kumulerede gæld til Portugal Telecom, inkl. renter på de udskudte betalinger. På det tidspunkt indgik de to selskaber en aftale, hvorefter den samlede gæld skulle betales over ti halvårlige trancher, hvert år den 30. juni og den 30. december. |
| --- | --- |

(25)

I tidsrummet mellem 1992 og 1998 accepterede netoperatøren RTP's forsinkede indbetaling af de forfaldne afgifter, efter at der var indgået forskellige aftaler mellem RTP og Portugal Telecom vedrørende en gældsomlægningsordning (15). Selv efter 1998 blev der indgået gældsomlægningsaftaler mellem de to selskaber. I aftalen af 31. maj 2001 konsolideredes RTP's kumulerede gæld til Portugal Telecom, inkl. renter på de udskudte betalinger. På det tidspunkt indgik de to selskaber en aftale, hvorefter den samlede gæld skulle betales over ti halvårlige trancher, hvert år den 30. juni og den 30. december.

| (26) | Den 3. juli 2003 besluttede ANACOM, som er den enhed, der nu er ansvarlig for fastsættelsen af priserne for brug af nettet til udsendelse af tv-signaler, at Portugal Telecom fra januar 2003 skulle sænke priserne svarende til 14 % + yderligere 1,2 % i forhold til 2002-priserne. |
| --- | --- |

(26)

Den 3. juli 2003 besluttede ANACOM, som er den enhed, der nu er ansvarlig for fastsættelsen af priserne for brug af nettet til udsendelse af tv-signaler, at Portugal Telecom fra januar 2003 skulle sænke priserne svarende til 14 % + yderligere 1,2 % i forhold til 2002-priserne.

| (27) | Inden for rammerne af Portugal Telecoms forsyningspligt inden for telekommunikation er selskabet forpligtet til at forestå udsendelse og radiospredning af telekommunikationssignaler. Portugal Telecoms forsyningspligt, i forbindelse med hvilken staten kan kompensere et eventuelt tab, omfatter ikke udsendelse af tv-signaler for RTP (16). |
| --- | --- |

(27)

Inden for rammerne af Portugal Telecoms forsyningspligt inden for telekommunikation er selskabet forpligtet til at forestå udsendelse og radiospredning af telekommunikationssignaler. Portugal Telecoms forsyningspligt, i forbindelse med hvilken staten kan kompensere et eventuelt tab, omfatter ikke udsendelse af tv-signaler for RTP (16).

| (28) | For tidsrummet 1983-1989 havde RTP en gæld til Segurança Social til en værdi af 2 189 mio. PTE i form af manglende indbetaling af forfaldne bidrag til denne socialsikringsmyndighed. Gælden var opstået som følge af RTP's og socialsikringsmyndighedernes forskellige fortolkninger af bidragspligten for de ansattes overarbejdstimer og for vederlag til udøvende kunstnere. |
| --- | --- |

(28)

For tidsrummet 1983-1989 havde RTP en gæld til Segurança Social til en værdi af 2 189 mio. PTE i form af manglende indbetaling af forfaldne bidrag til denne socialsikringsmyndighed. Gælden var opstået som følge af RTP's og socialsikringsmyndighedernes forskellige fortolkninger af bidragspligten for de ansattes overarbejdstimer og for vederlag til udøvende kunstnere.

| (29) | Socialsikringsmyndighederne tog udgangspunkt i artikel 2, litra e), i bekendtgørelse nr. 12/83 af 12. februar 1983. For at undgå retssager indgik de to parter et forlig, hvorefter socialsikringsmyndighederne gav afkald på deres krav om morarenter og accepterede en omlægning af gældsafviklingen. Efter indgåelsen af forliget blev bekendtgørelsen aldrig trukket tilbage. |
| --- | --- |

(29)

Socialsikringsmyndighederne tog udgangspunkt i artikel 2, litra e), i bekendtgørelse nr. 12/83 af 12. februar 1983. For at undgå retssager indgik de to parter et forlig, hvorefter socialsikringsmyndighederne gav afkald på deres krav om morarenter og accepterede en omlægning af gældsafviklingen. Efter indgåelsen af forliget blev bekendtgørelsen aldrig trukket tilbage.

| (30) | Den 6. maj 1993 godkendte Finansministeriet og Socialministeriet i et fælles dekret omlægningen af gælden til 120 månedlige afdrag og eftergivelsen af et rentebeløb på 1 206 mio. PTE. |
| --- | --- |

(30)

Den 6. maj 1993 godkendte Finansministeriet og Socialministeriet i et fælles dekret omlægningen af gælden til 120 månedlige afdrag og eftergivelsen af et rentebeløb på 1 206 mio. PTE.

| (31) | Reglerne for betaling af gæld til socialsikringsmyndighederne under usædvanlige omstændigheder er fastlagt i lovdekret nr. 411/91. I henhold til artikel 2, stk. 1, i dette lovdekret skal godkendelsen være en forudsætning for debitorvirksomhedens overlevelse. De pågældende undtagelsesbestemmelser kan bringes i anvendelse, hvis, som anført i litra d), debitorvirksomheden »har været besat, medarbejderstyret eller genstand for statslig indgriben«. |
| --- | --- |

(31)

Reglerne for betaling af gæld til socialsikringsmyndighederne under usædvanlige omstændigheder er fastlagt i lovdekret nr. 411/91. I henhold til artikel 2, stk. 1, i dette lovdekret skal godkendelsen være en forudsætning for debitorvirksomhedens overlevelse. De pågældende undtagelsesbestemmelser kan bringes i anvendelse, hvis, som anført i litra d), debitorvirksomheden »har været besat, medarbejderstyret eller genstand for statslig indgriben«.

| (32) | RTP udstedte i 1994 obligationer for en samlet værdi på 5 000 mio. PTE. Ifølge det tekniske prospekt i forbindelse med obligationsudstedelsen var det imidlertid RTP selv, der gennem sine indtægter garanterede for gældsbetjeningen i forbindelse med obligationsudstedelsen. |
| --- | --- |

(32)

RTP udstedte i 1994 obligationer for en samlet værdi på 5 000 mio. PTE. Ifølge det tekniske prospekt i forbindelse med obligationsudstedelsen var det imidlertid RTP selv, der gennem sine indtægter garanterede for gældsbetjeningen i forbindelse med obligationsudstedelsen.

| (33) | Den 18. september 1996 blev der mellem RTP og kulturministeriet aftalt en protokol vedrørende filmstøtte, som nærmere beskriver RTP's forpligtelser til at støtte filmproduktion. Protokollen indeholder ingen bestemmelser overhovedet om ad hoc-finansiering af RTP til dennes opfyldelse af forpligtelserne til at støtte filmproduktionen. |
| --- | --- |

(33)

Den 18. september 1996 blev der mellem RTP og kulturministeriet aftalt en protokol vedrørende filmstøtte, som nærmere beskriver RTP's forpligtelser til at støtte filmproduktion. Protokollen indeholder ingen bestemmelser overhovedet om ad hoc-finansiering af RTP til dennes opfyldelse af forpligtelserne til at støtte filmproduktionen.

| (34) | RTP foretog en undersøgelse af mulighederne for omstrukturering i perioden 1996-2000, som ikke førte til nogen finansiel forpligtelse for staten. |
| --- | --- |

(34)

RTP foretog en undersøgelse af mulighederne for omstrukturering i perioden 1996-2000, som ikke førte til nogen finansiel forpligtelse for staten.

| (35) | Mellem 1994 og 1997 forhøjede staten årligt RTP's kapital. Følgende tabel giver en oversigt over de forskellige kapitalforhøjelser, som beløber sig til 46 800 mio. PTE.
  Tabel 2
  Kapitalforhøjelser i tidsrummet 1994-1997









  (i mio. PTE) |
| --- | --- |
| År | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 |
| Kapitalforhøjelse | 10 000 | 12 800 | 10 000 | 14 000 |
| Kapital pr. 31. december | 22 708 | 35 508 | 45 508 | 59 508 |
| Kilde: RTP's balancer. |

(35)

Mellem 1994 og 1997 forhøjede staten årligt RTP's kapital. Følgende tabel giver en oversigt over de forskellige kapitalforhøjelser, som beløber sig til 46 800 mio. PTE.

Tabel 2

Kapitalforhøjelser i tidsrummet 1994-1997

(i mio. PTE)

År

1994

1995

1996

1997

Kapitalforhøjelse

10 000

12 800

10 000

14 000

Kapital pr. 31. december

22 708

35 508

45 508

59 508

Kilde: RTP's balancer.

| (36) | Public service-aftalerne mellem den portugisiske stat og RTP indeholder bestemmelser om statens deltagelse i RTP's investeringer, først og fremmest i form af kapitalforhøjelser (17). |
| --- | --- |

(36)

Public service-aftalerne mellem den portugisiske stat og RTP indeholder bestemmelser om statens deltagelse i RTP's investeringer, først og fremmest i form af kapitalforhøjelser (17).

| (37) | Fonden for afvikling af offentlig gæld (Fundo de Regularização da Dívida Pública) og RTP indgik i december 1998 en aftale om ansvarlig lånekapital. Aftalen fastlægger betingelserne for fondens ydelse af et lån til RTP på 20 000 mio. PTE med henblik på en kapitalforhøjelse. |
| --- | --- |

(37)

Fonden for afvikling af offentlig gæld (Fundo de Regularização da Dívida Pública) og RTP indgik i december 1998 en aftale om ansvarlig lånekapital. Aftalen fastlægger betingelserne for fondens ydelse af et lån til RTP på 20 000 mio. PTE med henblik på en kapitalforhøjelse.

| (38) | Denne fond forvaltes af forvaltningsinstituttet for offentlig långivning (Instituto de Gestão do Crédito Público). Sidstnævnte er ansvarlig for forvaltningen af den portugisiske stats gæld og for gennemførelsen af det centrale långivningsprogram i henhold til loven om regulering af statsgælden (18) og de regler, der fastlægges af regeringen. Instituttet hører under Finansministeriet (19). |
| --- | --- |

(38)

Denne fond forvaltes af forvaltningsinstituttet for offentlig långivning (Instituto de Gestão do Crédito Público). Sidstnævnte er ansvarlig for forvaltningen af den portugisiske stats gæld og for gennemførelsen af det centrale långivningsprogram i henhold til loven om regulering af statsgælden (18) og de regler, der fastlægges af regeringen. Instituttet hører under Finansministeriet (19).

| (39) | Fra tidspunktet for beløbets frigivelse påløb en årlig rente svarende til Libor over 12 måneder RTP's lån, beregnet fra den første dag i hver periode, forhøjet med yderligere 20 basispoint (20). |
| --- | --- |

(39)

Fra tidspunktet for beløbets frigivelse påløb en årlig rente svarende til Libor over 12 måneder RTP's lån, beregnet fra den første dag i hver periode, forhøjet med yderligere 20 basispoint (20).

| (40) | I henhold til aftalen skulle lånet tilbagebetales inden den 31. december 2003 med mulighed for en forlængelse i et eller to år efter fælles aftale. RTP betalte ikke renter på lånet, da det er fastlagt i aftalen, at skyldige renter vedrørende de første fire afdrag skal kapitaliseres (21). |
| --- | --- |

(40)

I henhold til aftalen skulle lånet tilbagebetales inden den 31. december 2003 med mulighed for en forlængelse i et eller to år efter fælles aftale. RTP betalte ikke renter på lånet, da det er fastlagt i aftalen, at skyldige renter vedrørende de første fire afdrag skal kapitaliseres (21).

| (41) | Aftalen mellem fonden for afvikling af offentlig gæld og RTP var udarbejdet i overensstemmelse med retningslinjerne i et fælles dekret udstedt af medie- og finansministeriet den 17. december 1998. |
| --- | --- |

(41)

Aftalen mellem fonden for afvikling af offentlig gæld og RTP var udarbejdet i overensstemmelse med retningslinjerne i et fælles dekret udstedt af medie- og finansministeriet den 17. december 1998.

| (42) | Det offentlige tv-selskab, RTP, blev stiftet med et charter af 15. december 1955 efter regeringens beslutning om at oprette en offentlig virksomhed, som skulle forestå leveringen af public service-tv (22). |
| --- | --- |

(42)

Det offentlige tv-selskab, RTP, blev stiftet med et charter af 15. december 1955 efter regeringens beslutning om at oprette en offentlig virksomhed, som skulle forestå leveringen af public service-tv (22).

| (43) | Indtil 80'erne havde RTP en monopolstilling på tv-markedet. I 90'erne begyndte selskabet at få konkurrence fra de private tv-selskaber SIC og TVI, som staten havde udstedt driftslicenser til i februar 1992, for at de kunne lancere henholdsvis en tredje og fjerde kanal (23). |
| --- | --- |

(43)

Indtil 80'erne havde RTP en monopolstilling på tv-markedet. I 90'erne begyndte selskabet at få konkurrence fra de private tv-selskaber SIC og TVI, som staten havde udstedt driftslicenser til i februar 1992, for at de kunne lancere henholdsvis en tredje og fjerde kanal (23).

| (44) | RTP's vedtægter fra 1992 i medfør af lov nr. 21/92 (i det følgende benævnt »lov nr. 21/92«) omdannede virksomheden til et aktieselskab (24). |
| --- | --- |

(44)

RTP's vedtægter fra 1992 i medfør af lov nr. 21/92 (i det følgende benævnt »lov nr. 21/92«) omdannede virksomheden til et aktieselskab (24).

| (45) | RTP udøver sideløbende kommerciel og public service-tv-virksomhed. Selskabet kan efter loven udøve alle andre former for virksomhed, kommercielle eller industrielle, i tilknytning til tv-aktiviteterne (25). |
| --- | --- |

(45)

RTP udøver sideløbende kommerciel og public service-tv-virksomhed. Selskabet kan efter loven udøve alle andre former for virksomhed, kommercielle eller industrielle, i tilknytning til tv-aktiviteterne (25).

| (46) | RTP udøver sine kommercielle aktiviteter gennem økonomisk deltagelse i andre virksomheder, der juridisk er adskilte fra RTP og besidder en selvstændig struktur og udarbejder selvstændige regnskaber. |
| --- | --- |

(46)

RTP udøver sine kommercielle aktiviteter gennem økonomisk deltagelse i andre virksomheder, der juridisk er adskilte fra RTP og besidder en selvstændig struktur og udarbejder selvstændige regnskaber.

| (47) | Som det fremgår af følgende tabel, led RTP tab i den undersøgte periode. I 1996 forværredes den økonomiske situation så meget, at nettoegenkapitalen blev negativ.
  Tabel 3
  Økonomiske og finansielle data for RTP i perioden 1993-1998











  (i mio. PTE) |
| --- | --- |
| | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Nettooverskud (tab) | (7 883) | (19 558) | (26 581) | (18 512) | (32 223) | (25 039) |
| Nettoegenkapital | 1 557 | 8 071 | 4 269 | (4 274) | (20 586) | (50 827) |
| Aktiver | 39 418 | 42 262 | 56 078 | 67 654 | 62 340 | 83 843 |
| Finansiel gæld (26) | 22 402 | 26 855 | 30 258 | 44 922 | 44 885 | 92 775 |
| Kilde: RTP's regnskaber. |

(47)

Som det fremgår af følgende tabel, led RTP tab i den undersøgte periode. I 1996 forværredes den økonomiske situation så meget, at nettoegenkapitalen blev negativ.

Tabel 3

Økonomiske og finansielle data for RTP i perioden 1993-1998

(i mio. PTE)

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Nettooverskud (tab)

(7 883)

(19 558)

(26 581)

(18 512)

(32 223)

(25 039)

Nettoegenkapital

1 557

8 071

4 269

(4 274)

(20 586)

(50 827)

Aktiver

39 418

42 262

56 078

67 654

62 340

83 843

Finansiel gæld (26)

22 402

26 855

30 258

44 922

44 885

92 775

Kilde: RTP's regnskaber.

| (48) | RTP forestår ydelser i form af public service-tv. De nærmere bestemmelser for definitionen, mandatet og finansieringen af denne public service-forpligtelse er nedfældet i forskellige retsforskrifter. |
| --- | --- |

(48)

RTP forestår ydelser i form af public service-tv. De nærmere bestemmelser for definitionen, mandatet og finansieringen af denne public service-forpligtelse er nedfældet i forskellige retsforskrifter.

| (49) | Lov nr. 58/90, som regulerer udøvelsen af tv-virksomhed, fastlagde reglerne for private operatører og stadfæstede samtidigt statens forpligtelse til at sikre tilvejebringelsen af public service-tv (27). Lov nr. 21/92 om RTP's vedtægter, fastlægger de vigtigste public service-forpligtelser og finansieringen heraf. |
| --- | --- |

(49)

Lov nr. 58/90, som regulerer udøvelsen af tv-virksomhed, fastlagde reglerne for private operatører og stadfæstede samtidigt statens forpligtelse til at sikre tilvejebringelsen af public service-tv (27). Lov nr. 21/92 om RTP's vedtægter, fastlægger de vigtigste public service-forpligtelser og finansieringen heraf.

| (50) | Der redegøres nærmere for disse public service-ydelser og deres finansiering i to aftaler om public service indgået mellem RTP og den portugisiske stat (28). |
| --- | --- |

(50)

Der redegøres nærmere for disse public service-ydelser og deres finansiering i to aftaler om public service indgået mellem RTP og den portugisiske stat (28).

| (51) | Artikel 4 i lov nr. 21/92 fastlægger, at der skal indgås en koncessionsaftale mellem staten og RTP, samt de vigtigste public service-forpligtelser, der skal opfyldes inden for rammerne af denne aftale. Artikel 4, stk. 2, fastlægger de generelle principper for RTP's udøvelse af koncessionsaktiviteterne (29). Artikel 4, stk. 3, opstiller public service-forpligtelserne (30). |
| --- | --- |

(51)

Artikel 4 i lov nr. 21/92 fastlægger, at der skal indgås en koncessionsaftale mellem staten og RTP, samt de vigtigste public service-forpligtelser, der skal opfyldes inden for rammerne af denne aftale. Artikel 4, stk. 2, fastlægger de generelle principper for RTP's udøvelse af koncessionsaktiviteterne (29). Artikel 4, stk. 3, opstiller public service-forpligtelserne (30).

| (52) | Public service-aftalerne bekræfter RTP's public service-forpligtelser. Først og fremmest har RTP generelle forpligtelser og forpligtelser i forbindelse med programindhold (31). RTP skal tilvejebringe public service-tv bestående af to kanaler og forsyne den portugisiske fastlandsbefolkning med en generel dækning. Den første kanal har en mere generel karakter, og programlægningen skal være så generel som muligt. Den anden kanal skal især henvende sig til specifikke seergrupper og forestå en mere kulturel, uddannelsesmæssig og videnskabelig programlægning. En af de to kanaler skal dække de selvstyrende regioner Azorerne og Madeira. |
| --- | --- |

(52)

Public service-aftalerne bekræfter RTP's public service-forpligtelser. Først og fremmest har RTP generelle forpligtelser og forpligtelser i forbindelse med programindhold (31). RTP skal tilvejebringe public service-tv bestående af to kanaler og forsyne den portugisiske fastlandsbefolkning med en generel dækning. Den første kanal har en mere generel karakter, og programlægningen skal være så generel som muligt. Den anden kanal skal især henvende sig til specifikke seergrupper og forestå en mere kulturel, uddannelsesmæssig og videnskabelig programlægning. En af de to kanaler skal dække de selvstyrende regioner Azorerne og Madeira.

| (53) | For det andet opstiller aftalerne specifikke programlægningsforpligtelser for RTP (32). Der fastlægges regler om programkvalitet (pluralisme, upartiskhed i oplysningen osv.) og programindhold (førsteudsendelse af fiktion, sport, børneprogrammer, portugisisk produktion og kultur, nationale nyheder og underholdning). RTP skal give sendetid til bestemte enheder, støtte filmproduktion og andre former for audiovisuel produktion og udtryk, fremme produktion af uddannelsesprogrammer, sikre udveksling af programmer med de selvstyrende regioner og fremme samarbejde med andre organismer, som inden for EU forestår public service-tv. RTP skal endvidere opfylde specifikke forpligtelser i forbindelse med internationalt samarbejde. F.eks. skal RTP producere og udsende programmer til portugisiske samfund i udlandet og til portugisisksprogede afrikanske lande samt Macao. RTP skal forestå driften af kanalen RTP Madeira og kanalen RTP Azorerne samt opretholde kontakt med disse kanalers produktionsafdelinger og afdelinger i udlandet. |
| --- | --- |

(53)

For det andet opstiller aftalerne specifikke programlægningsforpligtelser for RTP (32). Der fastlægges regler om programkvalitet (pluralisme, upartiskhed i oplysningen osv.) og programindhold (førsteudsendelse af fiktion, sport, børneprogrammer, portugisisk produktion og kultur, nationale nyheder og underholdning). RTP skal give sendetid til bestemte enheder, støtte filmproduktion og andre former for audiovisuel produktion og udtryk, fremme produktion af uddannelsesprogrammer, sikre udveksling af programmer med de selvstyrende regioner og fremme samarbejde med andre organismer, som inden for EU forestår public service-tv. RTP skal endvidere opfylde specifikke forpligtelser i forbindelse med internationalt samarbejde. F.eks. skal RTP producere og udsende programmer til portugisiske samfund i udlandet og til portugisisksprogede afrikanske lande samt Macao. RTP skal forestå driften af kanalen RTP Madeira og kanalen RTP Azorerne samt opretholde kontakt med disse kanalers produktionsafdelinger og afdelinger i udlandet.

| (54) | For det tredje pålægger aftalerne RTP specifikke forpligtelser. RPT skal f.eks. opbevare audiovisuelle arkiver, forestå teknisk fornyelse inden for udstyr og aktiviteter, støtte teaterfonden, Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos, og tilvejebringe andre punktuelle ydelser. |
| --- | --- |

(54)

For det tredje pålægger aftalerne RTP specifikke forpligtelser. RPT skal f.eks. opbevare audiovisuelle arkiver, forestå teknisk fornyelse inden for udstyr og aktiviteter, støtte teaterfonden, Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos, og tilvejebringe andre punktuelle ydelser.

| (55) | Artikel 5 i lov nr. 58/90 overdrager RTP koncession for public service-tv for en periode på 15 år, der kan fornys for en ny periode på 15 år, og dette gælder sendefrekvensen for kanal 1 og 2. Artikel 4 i lov nr. 21/92 understreger, at RTP er koncessionshaver af public service-tv. Klausul 1 i public service-aftalerne bekræfter, at RTP er udøveren af public service-tv (33). |
| --- | --- |

(55)

Artikel 5 i lov nr. 58/90 overdrager RTP koncession for public service-tv for en periode på 15 år, der kan fornys for en ny periode på 15 år, og dette gælder sendefrekvensen for kanal 1 og 2. Artikel 4 i lov nr. 21/92 understreger, at RTP er koncessionshaver af public service-tv. Klausul 1 i public service-aftalerne bekræfter, at RTP er udøveren af public service-tv (33).

| (56) | Der er i public service-aftalerne bestemmelser om et tilsynsråd (Conselho de Opinião) (34), bestående af repræsentanter for forskellige opinionssektorer, som kan efterprøve, om RTP opfylder sine generelle og specifikke forpligtelser til public service-tv. |
| --- | --- |

(56)

Der er i public service-aftalerne bestemmelser om et tilsynsråd (Conselho de Opinião) (34), bestående af repræsentanter for forskellige opinionssektorer, som kan efterprøve, om RTP opfylder sine generelle og specifikke forpligtelser til public service-tv.

| (57) | RTP skal årligt over for finansministeren fremlægge en aktivitetsplan og et budget vedrørende public service-tv for de kommende år ledsaget af udtalelser fra seerforeningen (Gabinete de Auditoria) og Conselho de Opinião. Herudover skal RTP fremlægge en rapport om gennemførelsen af public service-forpligtelserne i det foregående år ledsaget af en udtalelse fra Gabinete de Auditoria (35). |
| --- | --- |

(57)

RTP skal årligt over for finansministeren fremlægge en aktivitetsplan og et budget vedrørende public service-tv for de kommende år ledsaget af udtalelser fra seerforeningen (Gabinete de Auditoria) og Conselho de Opinião. Herudover skal RTP fremlægge en rapport om gennemførelsen af public service-forpligtelserne i det foregående år ledsaget af en udtalelse fra Gabinete de Auditoria (35).

| (58) | Finansministeren og et medlem af regeringen med ansvar for kommunikation efterprøver opfyldelsen af public service-aftalerne. Den portugisiske finanskontrol fører tilsyn med de økonomiske aspekter. Der skal tillige hvert år gennemføres en sagkyndig ekstern revision (36). |
| --- | --- |

(58)

Finansministeren og et medlem af regeringen med ansvar for kommunikation efterprøver opfyldelsen af public service-aftalerne. Den portugisiske finanskontrol fører tilsyn med de økonomiske aspekter. Der skal tillige hvert år gennemføres en sagkyndig ekstern revision (36).

| (59) | Den nye public service-aftale indeholder ligeledes bestemmelser om statens sanktioner i tilfælde af misligholdelse af aftalen, herunder bøder, udlæg, erstatning og opsigelse af koncessionsaftalen. |
| --- | --- |

(59)

Den nye public service-aftale indeholder ligeledes bestemmelser om statens sanktioner i tilfælde af misligholdelse af aftalen, herunder bøder, udlæg, erstatning og opsigelse af koncessionsaftalen.

| (60) | Artikel 5 lov nr. 21/92 giver RTP ret til at modtage kompensationsbetaling fra staten for udøvelsen af public service-tv. Denne ret bekræftes i public service-aftalen. |
| --- | --- |

(60)

Artikel 5 lov nr. 21/92 giver RTP ret til at modtage kompensationsbetaling fra staten for udøvelsen af public service-tv. Denne ret bekræftes i public service-aftalen.

| (61) | Ud over de årlige kompensationsbetalinger indeholder public service-aftalerne bestemmelser om følgende:






  — | betaling for særlige ydelser omfattet af tjenesteydelsesaftaler, der er indgået eller indgås mellem de offentlige myndigheder og RTP (37) |
| --- | --- | --- |

(61)

Ud over de årlige kompensationsbetalinger indeholder public service-aftalerne bestemmelser om følgende:

—

betaling for særlige ydelser omfattet af tjenesteydelsesaftaler, der er indgået eller indgås mellem de offentlige myndigheder og RTP (37)

| — | statens deltagelse i samtlige investeringer, som RTP skal iværksætte, navnlig i forbindelse med de nødvendige infrastrukturer for drift af produktions- og udsendelsesafdelinger i de selvstyrende regioner Azorerne og Madeira, i forbindelse med audiovisuelle arkiver, RTP's internationale programmer og andre investeringer, som koncessionshaver af teknologiske årsager må gennemføre (38). |
| --- | --- |

—

statens deltagelse i samtlige investeringer, som RTP skal iværksætte, navnlig i forbindelse med de nødvendige infrastrukturer for drift af produktions- og udsendelsesafdelinger i de selvstyrende regioner Azorerne og Madeira, i forbindelse med audiovisuelle arkiver, RTP's internationale programmer og andre investeringer, som koncessionshaver af teknologiske årsager må gennemføre (38).

| (62) | Fastsættelsen af de udgifter og indtægter, der er forbundet med støtteberettiget public service, med henblik på kompensationsbetalingerne sker på grundlag af et analytisk udgiftsbogføringssystem. Aftalerne præciserer nærmere de kriterier, der skal anvendes i beregningen af udgifter, der kan betragtes som værende knyttet til hver enkelt public service-forpligtelse (39). |
| --- | --- |

(62)

Fastsættelsen af de udgifter og indtægter, der er forbundet med støtteberettiget public service, med henblik på kompensationsbetalingerne sker på grundlag af et analytisk udgiftsbogføringssystem. Aftalerne præciserer nærmere de kriterier, der skal anvendes i beregningen af udgifter, der kan betragtes som værende knyttet til hver enkelt public service-forpligtelse (39).

| (63) | Inden for rammerne af dette analytiske udgiftsbogføringssystem opstiller RTP udgifter og indtægter (f.eks. udgifter til personale og materialer) med et bestemt aktivitetsnummer (programforvaltning, direkte og indirekte programudgifter, udsendelses- og distributionsudgifter, markedsføringsudgifter og stabsudgifter). |
| --- | --- |

(63)

Inden for rammerne af dette analytiske udgiftsbogføringssystem opstiller RTP udgifter og indtægter (f.eks. udgifter til personale og materialer) med et bestemt aktivitetsnummer (programforvaltning, direkte og indirekte programudgifter, udsendelses- og distributionsudgifter, markedsføringsudgifter og stabsudgifter).

| (64) | De direkte udgifter for de forskellige aktiviteter fordeles efter de forskellige udgiftsansvarlige (f.eks. RTP 1, RTP 2, RTPi og RTP África). De indirekte udgifter fordeles på udgiftsansvarlige på grundlag af sammenhængende analytiske kriterier (f.eks. antal udsendelsestimer) (40). |
| --- | --- |

(64)

De direkte udgifter for de forskellige aktiviteter fordeles efter de forskellige udgiftsansvarlige (f.eks. RTP 1, RTP 2, RTPi og RTP África). De indirekte udgifter fordeles på udgiftsansvarlige på grundlag af sammenhængende analytiske kriterier (f.eks. antal udsendelsestimer) (40).

| (65) | Systemet for udgiftsfordelingen kan nærmere beskrives som følger:






  — | For public service-aftaler kan kun nettodriftsudgifter kompenseres efter den metode, der er beskrevet i aftalerne. Finansieringsomkostninger, ekstraordinære udgifter og reserver, der ikke er direkte tilknyttet en aktivitet, kan ikke kompenseres (41). |
| --- | --- | --- |

(65)

Systemet for udgiftsfordelingen kan nærmere beskrives som følger:

—

For public service-aftaler kan kun nettodriftsudgifter kompenseres efter den metode, der er beskrevet i aftalerne. Finansieringsomkostninger, ekstraordinære udgifter og reserver, der ikke er direkte tilknyttet en aktivitet, kan ikke kompenseres (41).

| — | For at kunne beregne kompensationsberettigede nettodriftsudgifter skal RTP fratrække driftsindtægter fra hver public service-forpligtelse fra driftsudgifterne. |
| --- | --- |

—

For at kunne beregne kompensationsberettigede nettodriftsudgifter skal RTP fratrække driftsindtægter fra hver public service-forpligtelse fra driftsudgifterne.

| — | For så vidt angår den tidligere public service-aftale var det ikke muligt at opnå kompensation for generelle public service-forpligtelser til drift af RTP 1 og RTP 2 og dækningen af de selvstyrende regioner gennem en af kanalerne (42). |
| --- | --- |

—

For så vidt angår den tidligere public service-aftale var det ikke muligt at opnå kompensation for generelle public service-forpligtelser til drift af RTP 1 og RTP 2 og dækningen af de selvstyrende regioner gennem en af kanalerne (42).

| — | For så vidt angår den nye public service-aftale kan driftsudgifter for RTP 1 og RTP 2 være genstand for kompensationsbetalinger, dog ikke yderligere uforudsete nettodriftsudgifter for RTP 1 og RTP 2 (43). |
| --- | --- |

—

For så vidt angår den nye public service-aftale kan driftsudgifter for RTP 1 og RTP 2 være genstand for kompensationsbetalinger, dog ikke yderligere uforudsete nettodriftsudgifter for RTP 1 og RTP 2 (43).

| (66) | RTP har i sine årsrapporter om public service-aktivitet oplyst nettoudgifter i forbindelse med sin public service-forpligtelse i overensstemmelse med den ovenfor beskrevne udgiftsberegningsmetode. Følgende tabel giver en oversigt over udgifterne fordelt på public service-aktivitet, der er berettiget til kompensationsbetaling.
  Tabel 4
  Oplyste og kompensationsberettigede nettoudgifter i tilknytning til public service-tv












  (i mio. PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 |
| Teletekst | | | | | | 112,9 | 86,8 |
| Drift af RTP Internacional | 882,3 | 1 517,4 | 1 826,9 | 1 890,8 | 2 059,6 | 3 999,1 | 3 712,9 |
| RTP África | — | — | — | — | | 654,7 | 1 332,0 |
| Direkte udsendelse på RTP 1 vedrørende Madeira og Azorerne | — | — | — | — | — | 76,8 | 295,4 |
| Audiovisuelle arkiver | 509,1 | 241,6 | 402,7 | 492,7 | 184,9 | 909,4 | 672,1 |
| Samarbejde med portugisisksprogede afrikanske lande | 186,9 | 128,4 | 172,2 | 148,6 | 144,9 | 202,4 | 200,3 |
| Dækningsdifference | 406,7 | 1 312,8 | 1 314,2 | 1 050,3 | 1 050,0 | 622,6 | 208,6 |
| Afdelinger/korrespondenter | 797,8 | 658,2 | 681,1 | 642,7 | 583,2 | 457,2 | 211,0 |
| Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos | | 50,0 | 55,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 | 60,0 |
| Støtte til filmproduktion | | 215,0 | 95,0 | 27,5 | 156,5 | 391,1 | 352,8 |
| Drift af afdelinger i de selvstyrende regioner | 3 453,4 | 3 486,0 | 3 685,9 | 3 696,1 | 3 846,6 | 3 459,2 | 2 855,2 |
| Udsendelser for bestemte enheder | 482,0 | 350,6 | 151,1 | 94,6 | 80,8 | | |
| Sport TV (44) | | | | | | | – 440,0 |
| Nettodriftsudgifter for RTP 1 | | | | | | 16 946,1 | 11 916,6 |
| Nettodriftsudgifter for RTP 2 | | | | | 9 050,6 | 10 080,6 | 8 637,6 |
| Nettodriftsudgifter i alt | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 |
| Kilde: De portugisiske myndigheder og public service-rapporterne. |

(66)

RTP har i sine årsrapporter om public service-aktivitet oplyst nettoudgifter i forbindelse med sin public service-forpligtelse i overensstemmelse med den ovenfor beskrevne udgiftsberegningsmetode. Følgende tabel giver en oversigt over udgifterne fordelt på public service-aktivitet, der er berettiget til kompensationsbetaling.

Tabel 4

Oplyste og kompensationsberettigede nettoudgifter i tilknytning til public service-tv

(i mio. PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

Teletekst

112,9

86,8

Drift af RTP Internacional

882,3

1 517,4

1 826,9

1 890,8

2 059,6

3 999,1

3 712,9

RTP África

—

—

—

—

654,7

1 332,0

Direkte udsendelse på RTP 1 vedrørende Madeira og Azorerne

—

—

—

—

—

76,8

295,4

Audiovisuelle arkiver

509,1

241,6

402,7

492,7

184,9

909,4

672,1

Samarbejde med portugisisksprogede afrikanske lande

186,9

128,4

172,2

148,6

144,9

202,4

200,3

Dækningsdifference

406,7

1 312,8

1 314,2

1 050,3

1 050,0

622,6

208,6

Afdelinger/korrespondenter

797,8

658,2

681,1

642,7

583,2

457,2

211,0

Fundação do Teatro Nacional de S. Carlos

50,0

55,0

60,0

60,0

60,0

60,0

Støtte til filmproduktion

215,0

95,0

27,5

156,5

391,1

352,8

Drift af afdelinger i de selvstyrende regioner

3 453,4

3 486,0

3 685,9

3 696,1

3 846,6

3 459,2

2 855,2

Udsendelser for bestemte enheder

482,0

350,6

151,1

94,6

80,8

Sport TV (44)

– 440,0

Nettodriftsudgifter for RTP 1

16 946,1

11 916,6

Nettodriftsudgifter for RTP 2

9 050,6

10 080,6

8 637,6

Nettodriftsudgifter i alt

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

Kilde: De portugisiske myndigheder og public service-rapporterne.

| (67) | Følgende tabel giver en oversigt over RTP's investeringer i udstyr i tilknytning til public service-tv. Den viser sideløbende faktiske investeringer i public service-tv, som de fremstår i årsregnskaberne, og de investeringer, der optræder i public service-rapporterne. Som det fremgår, var afholdte investeringer i tilknytning til public service-tv større end de investeringer, der indgår i public service-aftalerne.
  Tabel 5
  Investeringer i public service-tv













  (i mio. PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | I alt |
| Årsregnskaber | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Public service-rapporter | 2 327,3 | 98,0 | 1 975,1 | 154,4 | 28,1 | 4 037,4 | 6 127,8 | 14 748,1 |
| Difference | 305,3 | 2 004,0 | 788,8 | 838,3 | 1 452,3 | 0 | – 73,6 | 5 315,1 |
| Kilde: RTP's årsregnskaber og public service-rapporterne. |

(67)

Følgende tabel giver en oversigt over RTP's investeringer i udstyr i tilknytning til public service-tv. Den viser sideløbende faktiske investeringer i public service-tv, som de fremstår i årsregnskaberne, og de investeringer, der optræder i public service-rapporterne. Som det fremgår, var afholdte investeringer i tilknytning til public service-tv større end de investeringer, der indgår i public service-aftalerne.

Tabel 5

Investeringer i public service-tv

(i mio. PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

I alt

Årsregnskaber

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Public service-rapporter

2 327,3

98,0

1 975,1

154,4

28,1

4 037,4

6 127,8

14 748,1

Difference

305,3

2 004,0

788,8

838,3

1 452,3

0

– 73,6

5 315,1

Kilde: RTP's årsregnskaber og public service-rapporterne.

| (68) | Formålet med foranstaltningerne var at kompensere RTP for de public service-forpligtelser, der er pålagt virksomheden, og finansiere virksomhedens investeringer. |
| --- | --- |

(68)

Formålet med foranstaltningerne var at kompensere RTP for de public service-forpligtelser, der er pålagt virksomheden, og finansiere virksomhedens investeringer.

| (69) | Den portugisiske operatør af public service-tv blev ikke valgt efter en procedure, hvori samtlige interesserede kunne fremlægge det kompensationsbeløb, som de ville kræve for driften af koncessionen for public service-tv. RTP blev udnævnt af regeringen til at forestå ydelser i form af public service-tv. |
| --- | --- |

(69)

Den portugisiske operatør af public service-tv blev ikke valgt efter en procedure, hvori samtlige interesserede kunne fremlægge det kompensationsbeløb, som de ville kræve for driften af koncessionen for public service-tv. RTP blev udnævnt af regeringen til at forestå ydelser i form af public service-tv.

| (70) | Der har siden 1992 være såvel offentlige som private tv-operatører til stede på det portugisiske tv-marked. Udover RTP har de private operatører, SIC og TVI, licens til drift af tv-kanaler. SIC var den første private operatør, der påbegyndte radiospredningsaktivitet den 6. oktober 1992. Foranstaltningerne til fordel for RTP kan have til virkning, at konkurrencen fordrejes på det portugisiske tv-marked. |
| --- | --- |

(70)

Der har siden 1992 være såvel offentlige som private tv-operatører til stede på det portugisiske tv-marked. Udover RTP har de private operatører, SIC og TVI, licens til drift af tv-kanaler. SIC var den første private operatør, der påbegyndte radiospredningsaktivitet den 6. oktober 1992. Foranstaltningerne til fordel for RTP kan have til virkning, at konkurrencen fordrejes på det portugisiske tv-marked.

| (71) | Kommissionen indledte proceduren efter Førsteinstansrettens dom fra 2000 (45). Med denne dom annulleredes Kommissionens beslutning fra 1996 (46). |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen indledte proceduren efter Førsteinstansrettens dom fra 2000 (45). Med denne dom annulleredes Kommissionens beslutning fra 1996 (46).

| (72) | På grund af den tid, der var nødvendig for en første vurdering, og tvivlen med hensyn til finansieringens størrelse i forhold til de kompenseringsberettigede udgifter i tilknytning til RTP's public service-ydelser indledte Kommissionen imidlertid en procedure i forbindelse med de klager, som SIC havde indgivet i 1996 og 1997. De pågældende foranstaltninger vedrører statens betaling for overførslen af tv-nettet, støtten til filmproduktion, omstruktureringsplanen for 1996-2000, kapitaltilførslerne i 1994-1997 og et lån. |
| --- | --- |

(72)

På grund af den tid, der var nødvendig for en første vurdering, og tvivlen med hensyn til finansieringens størrelse i forhold til de kompenseringsberettigede udgifter i tilknytning til RTP's public service-ydelser indledte Kommissionen imidlertid en procedure i forbindelse med de klager, som SIC havde indgivet i 1996 og 1997. De pågældende foranstaltninger vedrører statens betaling for overførslen af tv-nettet, støtten til filmproduktion, omstruktureringsplanen for 1996-2000, kapitaltilførslerne i 1994-1997 og et lån.

| (73) | Kommissionen gav ved procedurens indledning udtryk for sin tvivl om, hvorvidt der var tale om overkompensering fra statens side af RTP i tilknytning til udgifterne afholdt ved public service-ydelserne i forhold til de samlede kompensationsberettigede nettoudgifter ved public service-ydelserne. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen gav ved procedurens indledning udtryk for sin tvivl om, hvorvidt der var tale om overkompensering fra statens side af RTP i tilknytning til udgifterne afholdt ved public service-ydelserne i forhold til de samlede kompensationsberettigede nettoudgifter ved public service-ydelserne.

III.   BEMÆRKNINGER FRA DIREKTE INTERESSEREDE

| (74) | Efter procedurens indledning indsendte forskellige direkte interesserede deres bemærkning til foranstaltningerne. Følgende er en oversigt over relevante bemærkninger fra disse direkte interesserede fordelt på de enkelte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(74)

Efter procedurens indledning indsendte forskellige direkte interesserede deres bemærkning til foranstaltningerne. Følgende er en oversigt over relevante bemærkninger fra disse direkte interesserede fordelt på de enkelte foranstaltninger.

| (75) | SIC og TVI påpeger, at fritagelsen fra afgifter og gebyrer for registrering udgør en undtagelse fra de regler, der finder anvendelse på enhver ændring af et selskabs vedtægter. SIC bemærkede, at foranstaltningens anvendelsesområde ikke begrænser sig til RTP's stiftelse. På grundlag af artikel 11, stk. 2, i vedtægterne er RTP fuldstændigt fritaget fra afgifter og gebyrer i forbindelse med alle former for registrering. |
| --- | --- |

(75)

SIC og TVI påpeger, at fritagelsen fra afgifter og gebyrer for registrering udgør en undtagelse fra de regler, der finder anvendelse på enhver ændring af et selskabs vedtægter. SIC bemærkede, at foranstaltningens anvendelsesområde ikke begrænser sig til RTP's stiftelse. På grundlag af artikel 11, stk. 2, i vedtægterne er RTP fuldstændigt fritaget fra afgifter og gebyrer i forbindelse med alle former for registrering.

| (76) | TVI bemærker sig, at RTP også var fritaget for betaling af udgifter i forbindelse med oprettelse for notar af dokumenter. |
| --- | --- |

(76)

TVI bemærker sig, at RTP også var fritaget for betaling af udgifter i forbindelse med oprettelse for notar af dokumenter.

| (77) | For så vidt angår betalingsfaciliteter med hensyn til afgifter for brug af tv-nettet anfører de direkte interesserede, at det bør klarlægges, om der påløb renter, og hvilken afgiftssats der blev anvendt på Portugal Telecoms betalinger. Herudover burde det også klarlægges, hvor stor RTP's nuværende gæld er til Portugal Telecom. |
| --- | --- |

(77)

For så vidt angår betalingsfaciliteter med hensyn til afgifter for brug af tv-nettet anfører de direkte interesserede, at det bør klarlægges, om der påløb renter, og hvilken afgiftssats der blev anvendt på Portugal Telecoms betalinger. Herudover burde det også klarlægges, hvor stor RTP's nuværende gæld er til Portugal Telecom.

| (78) | SIC og TVI fremlagde også bemærkninger om omlægning af gælden til socialsikringsmyndighederne. De hævder, at RTP fik tilladelse til at afskrive gælden til socialsikringsmyndighederne på betingelser, der afviger fra dem, der finder anvendelse på andre virksomheder i henhold til lovdekret nr. 411/91. ACT fremhævede statens centrale rolle i aftalen. |
| --- | --- |

(78)

SIC og TVI fremlagde også bemærkninger om omlægning af gælden til socialsikringsmyndighederne. De hævder, at RTP fik tilladelse til at afskrive gælden til socialsikringsmyndighederne på betingelser, der afviger fra dem, der finder anvendelse på andre virksomheder i henhold til lovdekret nr. 411/91. ACT fremhævede statens centrale rolle i aftalen.

| (79) | For så vidt angår salget af tv-nettet bemærker ACT og TVI, at der bør foretages en økonomisk og regnskabsmæssig analyse af det nyoprettede selskab TDP's formueværdi, så det kan fastlægges, om der var tale om overkompensering. Vedrørende dette spørgsmål erklærer Mediaset og ACT, at tv-nettet blev oprettet på grundlag af statens finansiering og ikke operatørens. De stiller derfor spørgsmålstegn ved, om RTP's kompensation for disse statsmidler er berettiget. |
| --- | --- |

(79)

For så vidt angår salget af tv-nettet bemærker ACT og TVI, at der bør foretages en økonomisk og regnskabsmæssig analyse af det nyoprettede selskab TDP's formueværdi, så det kan fastlægges, om der var tale om overkompensering. Vedrørende dette spørgsmål erklærer Mediaset og ACT, at tv-nettet blev oprettet på grundlag af statens finansiering og ikke operatørens. De stiller derfor spørgsmålstegn ved, om RTP's kompensation for disse statsmidler er berettiget.

| (80) | For så vidt angår obligationsudstedelsen, understreger SIC, at i betragtning af RTP's økonomiske situation kunne markedet kun acceptere udstedelsen, fordi selskabet var 100 % ejet af staten. Herudover bemærker Mediaset, at Kommissionen i sin analyse bør undersøge garantiens substans snarere end formen. |
| --- | --- |

(80)

For så vidt angår obligationsudstedelsen, understreger SIC, at i betragtning af RTP's økonomiske situation kunne markedet kun acceptere udstedelsen, fordi selskabet var 100 % ejet af staten. Herudover bemærker Mediaset, at Kommissionen i sin analyse bør undersøge garantiens substans snarere end formen.

| (81) | For så vidt angår protokollen om støtte til filmproduktion, bemærker SIC, at staten indvilligede i årligt at kompensere udgifter som følge af public service-forpligtelsen, som omfatter fremme af filmproduktion, hvorfor RTP er blevet dobbeltfinansieret i denne henseende. TVI bemærker, at lignende protokoller er undertegnet med de private operatører, men kun RTP får statsstøtte hertil. TVI fremfører endvidere, at protokollen om støtte til filmproduktion fra 1996 blev erstattet i 2000, hvorefter RTP i egenskab af koproducent skal samfinansiere samtlige filmprojekter, der får støtte af det portugisiske filmstøtteorgan, ICAM (Instituto do Cinema, Audiovisual e Multimedia). For så vidt angår dette spørgsmål, bemærker Mediaset, at i den udstrækning finansieringsbetingelserne kræver, at den offentlige operatør deltager i koproduktioner med uafhængige producenter, bør det sikres, at deltagelsen ikke giver en indirekte fordel til den offentlige operatør i denne forhold til sådanne filmproducenter. |
| --- | --- |

(81)

For så vidt angår protokollen om støtte til filmproduktion, bemærker SIC, at staten indvilligede i årligt at kompensere udgifter som følge af public service-forpligtelsen, som omfatter fremme af filmproduktion, hvorfor RTP er blevet dobbeltfinansieret i denne henseende. TVI bemærker, at lignende protokoller er undertegnet med de private operatører, men kun RTP får statsstøtte hertil. TVI fremfører endvidere, at protokollen om støtte til filmproduktion fra 1996 blev erstattet i 2000, hvorefter RTP i egenskab af koproducent skal samfinansiere samtlige filmprojekter, der får støtte af det portugisiske filmstøtteorgan, ICAM (Instituto do Cinema, Audiovisual e Multimedia). For så vidt angår dette spørgsmål, bemærker Mediaset, at i den udstrækning finansieringsbetingelserne kræver, at den offentlige operatør deltager i koproduktioner med uafhængige producenter, bør det sikres, at deltagelsen ikke giver en indirekte fordel til den offentlige operatør i denne forhold til sådanne filmproducenter.

| (82) | For så vidt angår kapitaltilførslerne i perioden 1994-1997, bemærker SIC, ACT, Mediaset og TVI, at ingen fornuftig investor ville have forhøjet kapitalen i et selskab i RTP's situation. Kapitaltilførslerne skete til et tabsgivende selskab uden sammenhængende omstruktureringsplan, der kunne genetablere selskabets rentabilitet. |
| --- | --- |

(82)

For så vidt angår kapitaltilførslerne i perioden 1994-1997, bemærker SIC, ACT, Mediaset og TVI, at ingen fornuftig investor ville have forhøjet kapitalen i et selskab i RTP's situation. Kapitaltilførslerne skete til et tabsgivende selskab uden sammenhængende omstruktureringsplan, der kunne genetablere selskabets rentabilitet.

| (83) | SIC anfører tillige, at ingen finansieringsinstitution ville have godkendt långivning til RTP i betragtning af den tekniske insolvenssituation i 1996. |
| --- | --- |

(83)

SIC anfører tillige, at ingen finansieringsinstitution ville have godkendt långivning til RTP i betragtning af den tekniske insolvenssituation i 1996.

| (84) | Mediaset og ACT anmoder om, at der i undersøgelsesproceduren ses nærmere på det uafhængige tilsyn med public service-aktiviteterne. De private tv-selskaber, SIC og TVI, mener, at Kommissionen bør konkludere, at foranstaltningerne udgør uforenelig statsstøtte, idet de statslige midler, der er tilgået RTP, er uforholdsmæssigt store. |
| --- | --- |

(84)

Mediaset og ACT anmoder om, at der i undersøgelsesproceduren ses nærmere på det uafhængige tilsyn med public service-aktiviteterne. De private tv-selskaber, SIC og TVI, mener, at Kommissionen bør konkludere, at foranstaltningerne udgør uforenelig statsstøtte, idet de statslige midler, der er tilgået RTP, er uforholdsmæssigt store.

IV.   KOMMENTARER FRA DE PORTUGISISKE MYNDIGHEDER

| (85) | Med hensyn til fritagelsen fra afgifter og gebyrer for registrering bemærker de portugisiske myndigheder, at i den udstrækning det ikke var nødvendigt med oprettelse for notar for at formalisere omdannelse af den offentlige virksomhed til aktieselskab, var der ingen grund til at opkræve sådanne afgifter og gebyrer. |
| --- | --- |

(85)

Med hensyn til fritagelsen fra afgifter og gebyrer for registrering bemærker de portugisiske myndigheder, at i den udstrækning det ikke var nødvendigt med oprettelse for notar for at formalisere omdannelse af den offentlige virksomhed til aktieselskab, var der ingen grund til at opkræve sådanne afgifter og gebyrer.

| (86) | For så vidt angår SIC's bemærkninger om artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92, bemærker de portugisiske myndigheder, at den portugisiske lovgiver ikke har givet offentlige virksomheder specifikke fiskale fordele ved selskabsomdannelser eller omstrukturering. Grundlaget for fritagelsen findes i lovdekret nr. 404/90. |
| --- | --- |

(86)

For så vidt angår SIC's bemærkninger om artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92, bemærker de portugisiske myndigheder, at den portugisiske lovgiver ikke har givet offentlige virksomheder specifikke fiskale fordele ved selskabsomdannelser eller omstrukturering. Grundlaget for fritagelsen findes i lovdekret nr. 404/90.

| (87) | Med hensyn til de forsinkede betalinger for brugen af nettet hævder de portugisiske myndigheder, at Portugal Telecoms omlægning af gælden udgør en fælles strategi i forholdet mellem kreditor og debitor og dermed ikke statslig indgriben. |
| --- | --- |

(87)

Med hensyn til de forsinkede betalinger for brugen af nettet hævder de portugisiske myndigheder, at Portugal Telecoms omlægning af gælden udgør en fælles strategi i forholdet mellem kreditor og debitor og dermed ikke statslig indgriben.

| (88) | De portugisiske myndigheder hævder, at grundlaget for den oprindelige aftale mellem socialsikringsmyndighederne og RTP om gældsomlægningen og eftergivelsen af renter har sin oprindelse i en retstvist over forfatningsstridigheden af lovbekendtgørelse nr. 12/83, som regulerer beregningsgrundlaget for socialsikringsbidrag i tilknytning til vederlag for ekstraordinært arbejde. Aftalen om gældsomlægningen anerkender RTP's fortolkning, hvorefter vederlaget ikke skulle være genstand for bidrag til socialsikringsmyndighederne som bekræftet af en sagkyndig i fiskale forhold. |
| --- | --- |

(88)

De portugisiske myndigheder hævder, at grundlaget for den oprindelige aftale mellem socialsikringsmyndighederne og RTP om gældsomlægningen og eftergivelsen af renter har sin oprindelse i en retstvist over forfatningsstridigheden af lovbekendtgørelse nr. 12/83, som regulerer beregningsgrundlaget for socialsikringsbidrag i tilknytning til vederlag for ekstraordinært arbejde. Aftalen om gældsomlægningen anerkender RTP's fortolkning, hvorefter vederlaget ikke skulle være genstand for bidrag til socialsikringsmyndighederne som bekræftet af en sagkyndig i fiskale forhold.

| (89) | For det andet bekræfter de portugisiske myndigheder, at regeringens formelle godkendelse af aftalen ikke tildeler nogen specifik økonomisk fordel til RTP i forhold til andre virksomheder under lignende omstændigheder efter lovdekret nr. 411/91. De portugisiske myndigheder hævder, at undtagelsen fra artikel 2, stk. 1, litra d), finder anvendelse på RTP, da virksomheden blev genstand for statslig indgriben og undergik forskellige ændringer inden for rammerne af forvaltningen under en administrativ kommission nedsat af regeringen i 1977 (47). Ifølge de portugisiske myndigheder understreges den generelle karakter af det forhold, at der i medfør af samme lov var indgået en aftale med en af de direkte interesserede. |
| --- | --- |

(89)

For det andet bekræfter de portugisiske myndigheder, at regeringens formelle godkendelse af aftalen ikke tildeler nogen specifik økonomisk fordel til RTP i forhold til andre virksomheder under lignende omstændigheder efter lovdekret nr. 411/91. De portugisiske myndigheder hævder, at undtagelsen fra artikel 2, stk. 1, litra d), finder anvendelse på RTP, da virksomheden blev genstand for statslig indgriben og undergik forskellige ændringer inden for rammerne af forvaltningen under en administrativ kommission nedsat af regeringen i 1977 (47). Ifølge de portugisiske myndigheder understreges den generelle karakter af det forhold, at der i medfør af samme lov var indgået en aftale med en af de direkte interesserede.

| (90) | For så vidt angår betalingen for tv-nettets overførsel i 1993, bemærker de portugisiske myndigheder, at finansieringen var direkte knyttet til opsplitningen og salget af nettet til transport og udsendelse af tv-signaler. Staten erhvervede TDP fra RTP, og betalingen fandt sted gennem en forhøjelse af RTP's kapital med nøjagtig samme beløb som de overførte aktivers værdi, hvorfor det ikke drejer sig om statsstøtte. |
| --- | --- |

(90)

For så vidt angår betalingen for tv-nettets overførsel i 1993, bemærker de portugisiske myndigheder, at finansieringen var direkte knyttet til opsplitningen og salget af nettet til transport og udsendelse af tv-signaler. Staten erhvervede TDP fra RTP, og betalingen fandt sted gennem en forhøjelse af RTP's kapital med nøjagtig samme beløb som de overførte aktivers værdi, hvorfor det ikke drejer sig om statsstøtte.

| (91) | For så vidt angår udstedelsen af obligationer ledsaget af en statsgaranti, forsvarer de portugisiske myndigheder det synspunkt, at dette aktionærlån ikke indebærer nogen form for garanti fra den portugisiske stat, hvilket underbygges af tekniske dokumenter om spørgsmålet. |
| --- | --- |

(91)

For så vidt angår udstedelsen af obligationer ledsaget af en statsgaranti, forsvarer de portugisiske myndigheder det synspunkt, at dette aktionærlån ikke indebærer nogen form for garanti fra den portugisiske stat, hvilket underbygges af tekniske dokumenter om spørgsmålet.

| (92) | Om protokollen om filmstøtte bemærker de portugisiske myndigheder, at protokollen fra 1996 klarlægger og fastlægger vilkårene for RTP's public service-forpligtelse til at støtte og fremme filmproduktion. I henhold til protokollen skal RTP samfinansiere »projekter, der modtager finansiel støtte« efter en forhåndsudvælgelse af den ansvarlige statslige enhed. Ifølge de portugisiske myndigheder kan betingelserne i den protokol, der er indgået med RTP, ikke sammenlignes med de protokoller, der er indgået med SIC og TVI, da RTP var forpligtet til at samfinansiere filmiske værker, hvis tv-interesse måske var begrænset eller endog ikke-eksisterende. Under alle omstændigheder var tilskuddet fra RTP meget højere end gennemsnitsværdien af de udsendelsesrettigheder, der var forbundet med værker egnet til tv-udsendelse. |
| --- | --- |

(92)

Om protokollen om filmstøtte bemærker de portugisiske myndigheder, at protokollen fra 1996 klarlægger og fastlægger vilkårene for RTP's public service-forpligtelse til at støtte og fremme filmproduktion. I henhold til protokollen skal RTP samfinansiere »projekter, der modtager finansiel støtte« efter en forhåndsudvælgelse af den ansvarlige statslige enhed. Ifølge de portugisiske myndigheder kan betingelserne i den protokol, der er indgået med RTP, ikke sammenlignes med de protokoller, der er indgået med SIC og TVI, da RTP var forpligtet til at samfinansiere filmiske værker, hvis tv-interesse måske var begrænset eller endog ikke-eksisterende. Under alle omstændigheder var tilskuddet fra RTP meget højere end gennemsnitsværdien af de udsendelsesrettigheder, der var forbundet med værker egnet til tv-udsendelse.

| (93) | For så vidt angår omstruktureringsplanen for 1996-2000, oplyser de portugisiske myndigheder, at planen aldrig kom videre end den indledende fase, hvorfor den ikke udgør noget grundlag for statsligt tilskud til RTP. |
| --- | --- |

(93)

For så vidt angår omstruktureringsplanen for 1996-2000, oplyser de portugisiske myndigheder, at planen aldrig kom videre end den indledende fase, hvorfor den ikke udgør noget grundlag for statsligt tilskud til RTP.

| (94) | Vedrørende lånet bemærker de portugisiske myndigheder, at de tekniske vilkår for lånet fastlægger, at den finansielle transaktion bar renter beregnet efter markedsvilkår. |
| --- | --- |

(94)

Vedrørende lånet bemærker de portugisiske myndigheder, at de tekniske vilkår for lånet fastlægger, at den finansielle transaktion bar renter beregnet efter markedsvilkår.

| (95) | De portugisiske myndigheder påpeger endvidere, at kapitaltilførslerne i perioden 1994-1998 udgør et instrument til finansiering af udgifter i tilknytning til udøvelsen af public service-tv sideløbende med kompensationsbetalingerne. |
| --- | --- |

(95)

De portugisiske myndigheder påpeger endvidere, at kapitaltilførslerne i perioden 1994-1998 udgør et instrument til finansiering af udgifter i tilknytning til udøvelsen af public service-tv sideløbende med kompensationsbetalingerne.

| (96) | Ifølge de portugisiske myndigheder viste den valgte model for finansiering af RTP's udgifter fra public service-tv sig uegnet og førte til kommercielle tab. For det første blev kompensationsbetalingerne altid beregnet til under det reelt nødvendige beløb til finansiering af public service-tv. For det andet foretog den portugisiske stat systematisk betalingerne for sent. RTP var derfor nødt til at ty til bankfinansiering for at dække driftsudgifterne og kunne ikke lade renterne og afskrivningerne herfra indgå i beregningen af udgifter til public service-tv. For det tredje skulle RTP betale moms til staten af kompensationsbetalingerne, hvilket reducerer nettobeløbet. |
| --- | --- |

(96)

Ifølge de portugisiske myndigheder viste den valgte model for finansiering af RTP's udgifter fra public service-tv sig uegnet og førte til kommercielle tab. For det første blev kompensationsbetalingerne altid beregnet til under det reelt nødvendige beløb til finansiering af public service-tv. For det andet foretog den portugisiske stat systematisk betalingerne for sent. RTP var derfor nødt til at ty til bankfinansiering for at dække driftsudgifterne og kunne ikke lade renterne og afskrivningerne herfra indgå i beregningen af udgifter til public service-tv. For det tredje skulle RTP betale moms til staten af kompensationsbetalingerne, hvilket reducerer nettobeløbet.

| (97) | De portugisiske myndigheder påpeger, at fritagelsen fra afgifter og gebyrer (i), betalingsfaciliteterne med hensyn til afgifter for brug af tv-nettet (ii), omlægningen af gælden til socialsikringsmyndighederne (iii), betalingen for tv-nettets overførsel (iv), protokollen om støtte til filmproduktion (v) og lånet til RTP i 1998 (vi) ikke er omfattet af begrebet statsstøtte. For så vidt angår foreneligheden af de øvrige foranstaltninger, forsvarer de portugisiske myndigheder det synspunkt, at de bør betragtes som kompensation for udgifter til public service-tv og derfor ikke kan betragtes som statsstøtte (48) eller, subsidiært, at deres forenelighed med fællesskabsretten bør vurderes i lyset af EF-traktatens artikel 86, stk. 2. |
| --- | --- |

(97)

De portugisiske myndigheder påpeger, at fritagelsen fra afgifter og gebyrer (i), betalingsfaciliteterne med hensyn til afgifter for brug af tv-nettet (ii), omlægningen af gælden til socialsikringsmyndighederne (iii), betalingen for tv-nettets overførsel (iv), protokollen om støtte til filmproduktion (v) og lånet til RTP i 1998 (vi) ikke er omfattet af begrebet statsstøtte. For så vidt angår foreneligheden af de øvrige foranstaltninger, forsvarer de portugisiske myndigheder det synspunkt, at de bør betragtes som kompensation for udgifter til public service-tv og derfor ikke kan betragtes som statsstøtte (48) eller, subsidiært, at deres forenelighed med fællesskabsretten bør vurderes i lyset af EF-traktatens artikel 86, stk. 2.

| (98) | Med hensyn til beregningen af eventuel overkompensation erklærer de portugisiske myndigheder følgende:






  — | Medtagelse i 1996 af driftsudgifterne for RTP 2 som kompensationsberettigede public service-udgifter tog udgangspunkt i public service-aftalen fra 1996, hvorefter kompensationsbetaling af driftsudgifter for RTP 2 skulle få virkning fra og med den 1. januar 1996 (49). |
| --- | --- | --- |

(98)

Med hensyn til beregningen af eventuel overkompensation erklærer de portugisiske myndigheder følgende:

—

Medtagelse i 1996 af driftsudgifterne for RTP 2 som kompensationsberettigede public service-udgifter tog udgangspunkt i public service-aftalen fra 1996, hvorefter kompensationsbetaling af driftsudgifter for RTP 2 skulle få virkning fra og med den 1. januar 1996 (49).

| — | Lånet på 20 000 mio. PTE bør ikke betragtes som kompensationsbetaling, da det blev givet på markedsvilkår. |
| --- | --- |

—

Lånet på 20 000 mio. PTE bør ikke betragtes som kompensationsbetaling, da det blev givet på markedsvilkår.

| — | Kapitalforhøjelserne skulle ligeledes finansiere investeringer og ikke blot kompensere berettigede udgifter til public service-tv. Statens forpligtelse til i egenskab af aktionær at deltage i finansieringen af nødvendige investeringer i henhold til public service-aftalerne fra 1993 og 1996 (50). |
| --- | --- |

—

Kapitalforhøjelserne skulle ligeledes finansiere investeringer og ikke blot kompensere berettigede udgifter til public service-tv. Statens forpligtelse til i egenskab af aktionær at deltage i finansieringen af nødvendige investeringer i henhold til public service-aftalerne fra 1993 og 1996 (50).

| — | Kompensationsbetalingerne var momspligtige, hvilket reducerede nettoindbetalingen til RTP. |
| --- | --- |

—

Kompensationsbetalingerne var momspligtige, hvilket reducerede nettoindbetalingen til RTP.

| — | I henhold til public service-aftalen fra 1996 var udgifter til public service-tv kun kompensationsberettigede med indtil det budgetterede beløb. |
| --- | --- |

—

I henhold til public service-aftalen fra 1996 var udgifter til public service-tv kun kompensationsberettigede med indtil det budgetterede beløb.

| (99) | I betragtning heraf konkluderer de portugisiske myndigheder, at den økonomiske kompensation til RTP for selskabets public service-forpligtelse ikke kan anses som overdreven eller uforholdsmæssig. |
| --- | --- |

(99)

I betragtning heraf konkluderer de portugisiske myndigheder, at den økonomiske kompensation til RTP for selskabets public service-forpligtelse ikke kan anses som overdreven eller uforholdsmæssig.

V.   VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

| (100) | For at afgøre om foranstaltningerne udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal Kommissionen vurdere, om foranstaltningerne til fordel for RTP:






  — | er tildelt af staten eller hidrører fra statsmidler |
| --- | --- | --- |

(100)

For at afgøre om foranstaltningerne udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, skal Kommissionen vurdere, om foranstaltningerne til fordel for RTP:

—

er tildelt af staten eller hidrører fra statsmidler

| — | kan fordreje konkurrencevilkårene |
| --- | --- |

—

kan fordreje konkurrencevilkårene

| — | begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner |
| --- | --- |

—

begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner

| — | påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (101) | Der er offentlige midler impliceret i fritagelsen for notarial- og registreringsgebyrer, da et tab af skatteprovenu svarer til forbrug af statsmidler i form af skatteudgifter (51). |
| --- | --- |

(101)

Der er offentlige midler impliceret i fritagelsen for notarial- og registreringsgebyrer, da et tab af skatteprovenu svarer til forbrug af statsmidler i form af skatteudgifter (51).

| (102) | Kommissionen fremhæver følgende vedrørende impliceringen af statsmidler i radiospredningsnettets operatørs accept af RTP's forsinkede betalinger for brugen af radiospredningsnettet. Når operatøren af nettet accepterer manglende indbetaling af afgiften for brug af nettet og de dertil knyttede renter, som resulterer i en kumulering af gælden gennem hele den undersøgte periode, giver operatøren afkald på indtægter og kan således skulle optage lån på markedet for at finansiere sine egne transaktioner. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen fremhæver følgende vedrørende impliceringen af statsmidler i radiospredningsnettets operatørs accept af RTP's forsinkede betalinger for brugen af radiospredningsnettet. Når operatøren af nettet accepterer manglende indbetaling af afgiften for brug af nettet og de dertil knyttede renter, som resulterer i en kumulering af gælden gennem hele den undersøgte periode, giver operatøren afkald på indtægter og kan således skulle optage lån på markedet for at finansiere sine egne transaktioner.

| (103) | I betragtning af at Portugal Telecom gradvis blev privatiseret i løbet af undersøgelsesperioden, bør Kommissionen skelne mellem den periode, hvor staten havde en majoritetsbesiddelse i Portugal Telecom, og den periode, hvor staten overgik til at besidde en minoritet. |
| --- | --- |

(103)

I betragtning af at Portugal Telecom gradvis blev privatiseret i løbet af undersøgelsesperioden, bør Kommissionen skelne mellem den periode, hvor staten havde en majoritetsbesiddelse i Portugal Telecom, og den periode, hvor staten overgik til at besidde en minoritet.

| (104) | For så vidt angår perioden efter medio 1997, mener Kommissionen, at ethvert tab for Portugal Telecom ikke kan anses som »statsmidler«, da statens deltagelse i Portugal Telecom var begrænset til 25 %, og endnu mindre i de efterfølgende år, hvor andre storaktionærer deltog i selskabet (52). Herudover, som omtalt i betragtning 27, kunne Portugal Telecom ikke få statslig kompensation for eventuelle tab som følge af accepten af RTP's betalingsforsinkelser. Kommissionen konkluderer således, at efter medio 1997 var der ikke tale om statsmidler. |
| --- | --- |

(104)

For så vidt angår perioden efter medio 1997, mener Kommissionen, at ethvert tab for Portugal Telecom ikke kan anses som »statsmidler«, da statens deltagelse i Portugal Telecom var begrænset til 25 %, og endnu mindre i de efterfølgende år, hvor andre storaktionærer deltog i selskabet (52). Herudover, som omtalt i betragtning 27, kunne Portugal Telecom ikke få statslig kompensation for eventuelle tab som følge af accepten af RTP's betalingsforsinkelser. Kommissionen konkluderer således, at efter medio 1997 var der ikke tale om statsmidler.

| (105) | For så vidt angår perioden forud for medio 1997, kontrollerede staten Portugal Telecom, da den havde en majoritetsbesiddelse i virksomheden. Enhver form for tab af indtægter som følge af accepten af betalingsforsinkelserne i perioden forud for medio 1997 bør således betragtes som »statsmidler« (53). |
| --- | --- |

(105)

For så vidt angår perioden forud for medio 1997, kontrollerede staten Portugal Telecom, da den havde en majoritetsbesiddelse i virksomheden. Enhver form for tab af indtægter som følge af accepten af betalingsforsinkelserne i perioden forud for medio 1997 bør således betragtes som »statsmidler« (53).

| (106) | Kommissionen bør først vurdere, om netoperatørens adfærd forud for medio 1997 førte til et tab af statsmidler. Ved at indrømme betalingsfaciliteter handlede netoperatøren som en offentlig kreditor over for RTP. Dennes adfærd bør derfor sammenlignes med en offentlig eller privat kreditors adfærd, som søger at få tilbagebetalt skyldige beløb, og som derfor indgår aftaler med debitor, hvorefter den kumulerede gæld omlægges eller opdeles med henblik på at lette tilbagebetalingen (54). De renter, der som regel påløber en sådan kredit, morarenter, skal opveje skaden for kreditor som følge af debitors forsinkede opfyldelse af sine forpligtelser. Den offentlige kreditors morarentesats bør svare til den sats, som en privat kreditor ville anvende under lignende omstændigheder (55). |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen bør først vurdere, om netoperatørens adfærd forud for medio 1997 førte til et tab af statsmidler. Ved at indrømme betalingsfaciliteter handlede netoperatøren som en offentlig kreditor over for RTP. Dennes adfærd bør derfor sammenlignes med en offentlig eller privat kreditors adfærd, som søger at få tilbagebetalt skyldige beløb, og som derfor indgår aftaler med debitor, hvorefter den kumulerede gæld omlægges eller opdeles med henblik på at lette tilbagebetalingen (54). De renter, der som regel påløber en sådan kredit, morarenter, skal opveje skaden for kreditor som følge af debitors forsinkede opfyldelse af sine forpligtelser. Den offentlige kreditors morarentesats bør svare til den sats, som en privat kreditor ville anvende under lignende omstændigheder (55).

| (107) | Efter procedurens indledning og på baggrund af bemærkningerne fra tredjemand har de portugisiske myndigheder ikke tilvejebragt tilstrækkelig oplysning om den rentesats, som netoperatøren anvendte, og heller ikke om markedets referencesats. Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at Portugal Telecoms rentesatser forud for medio 1997 udgør et tab af statsmidler. |
| --- | --- |

(107)

Efter procedurens indledning og på baggrund af bemærkningerne fra tredjemand har de portugisiske myndigheder ikke tilvejebragt tilstrækkelig oplysning om den rentesats, som netoperatøren anvendte, og heller ikke om markedets referencesats. Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at Portugal Telecoms rentesatser forud for medio 1997 udgør et tab af statsmidler.

| (108) | Dernæst skal Kommissionen ikke blot vurdere, om foranstaltningen indebærer statsmidler, men også afgøre, om de portugisiske myndigheder faktisk var impliceret i vedtagelsen af foranstaltningen (56). |
| --- | --- |

(108)

Dernæst skal Kommissionen ikke blot vurdere, om foranstaltningen indebærer statsmidler, men også afgøre, om de portugisiske myndigheder faktisk var impliceret i vedtagelsen af foranstaltningen (56).

| (109) | Det bestrides ikke, at staten forud for medio 1997 kunne kontrollere Portugal Telecom og udøvede afgørende indflydelse på driften, idet staten besad mere end 50 % af aktierne i virksomheden. |
| --- | --- |

(109)

Det bestrides ikke, at staten forud for medio 1997 kunne kontrollere Portugal Telecom og udøvede afgørende indflydelse på driften, idet staten besad mere end 50 % af aktierne i virksomheden.

| (110) | Kommissionen fandt ikke under undersøgelsesforløbet tegn på de portugisiske myndigheders faktiske implicering i netoperatørens vedtagelse af aftalerne om accept af forsinket gældsbetaling (57). |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen fandt ikke under undersøgelsesforløbet tegn på de portugisiske myndigheders faktiske implicering i netoperatørens vedtagelse af aftalerne om accept af forsinket gældsbetaling (57).

| (111) | Som omtalt i betragtning 22 regulerede staten de priser, som netoperatøren skulle anvende for udsendelse af tv-signaler i henhold til den aftale, som var indgået med staten. I retsforskrifterne er der imidlertid ikke forudset nogen skelnen mellem de tjenester og priser, som netoperatøren kan tilbyde den offentlige tv-virksomhed RTP og andre private tv-operatører. Netoperatøren har på lignende vis heller ikke nogen forsyningspligt med hensyn til radiospredningsydelser over for RTP. |
| --- | --- |

(111)

Som omtalt i betragtning 22 regulerede staten de priser, som netoperatøren skulle anvende for udsendelse af tv-signaler i henhold til den aftale, som var indgået med staten. I retsforskrifterne er der imidlertid ikke forudset nogen skelnen mellem de tjenester og priser, som netoperatøren kan tilbyde den offentlige tv-virksomhed RTP og andre private tv-operatører. Netoperatøren har på lignende vis heller ikke nogen forsyningspligt med hensyn til radiospredningsydelser over for RTP.

| (112) | Kommissionen er således ikke enig med de direkte interesserede, der hævder, at de blev diskrimineret, idet tv-loven kun indeholder bestemmelser om tab af licens for private operatører, der ikke betaler afgift for brug af nettet til tiden. Loven fastsætter kun følgerne af eventuel manglende betaling fra private operatørers side, men Portugal Telecom var ikke forpligtet til at yde sine tjenester over for RTP, uanset om RTP betalte eller ej. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen er således ikke enig med de direkte interesserede, der hævder, at de blev diskrimineret, idet tv-loven kun indeholder bestemmelser om tab af licens for private operatører, der ikke betaler afgift for brug af nettet til tiden. Loven fastsætter kun følgerne af eventuel manglende betaling fra private operatørers side, men Portugal Telecom var ikke forpligtet til at yde sine tjenester over for RTP, uanset om RTP betalte eller ej.

| (113) | Netoperatøren var endvidere ikke integreret strukturelt i den offentlige forvaltning, da den i overensstemmelse med selskabsretlige bestemmelser var oprettet som et aktieselskab. |
| --- | --- |

(113)

Netoperatøren var endvidere ikke integreret strukturelt i den offentlige forvaltning, da den i overensstemmelse med selskabsretlige bestemmelser var oprettet som et aktieselskab.

| (114) | De portugisiske myndigheder påpegede udtrykkeligt, at de offentlige myndigheder hverken direkte eller indirekte tog del i Portugal Telecoms accept af betalingsforsinkelserne. Der blev heller ikke fremlagt bevis fra tredjemands side, som kunne påvise statens implicering i denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(114)

De portugisiske myndigheder påpegede udtrykkeligt, at de offentlige myndigheder hverken direkte eller indirekte tog del i Portugal Telecoms accept af betalingsforsinkelserne. Der blev heller ikke fremlagt bevis fra tredjemands side, som kunne påvise statens implicering i denne foranstaltning.

| (115) | Sluttelig, som det fremgår af betragtning 25, undergik netoperatørens adfærd ikke nogen ændringer i perioden efter medio 1997 i forhold til perioden forud for medio 1997. Efter medio 1997 fortsatte netoperatøren med at indgå aftaler med RTP om afgiftsbetalingen. Faktisk synes den vigtigste årsag til disse aftaler at være en tvist om niveauet for den årlige afgift sammen med den indbyrdes afhængighed mellem de to virksomheder. Dette forhold synes understreget i afgørelsen truffet af ANACOM i 2003, hvorefter Portugal Telecom skal reducere sine priser betydeligt. |
| --- | --- |

(115)

Sluttelig, som det fremgår af betragtning 25, undergik netoperatørens adfærd ikke nogen ændringer i perioden efter medio 1997 i forhold til perioden forud for medio 1997. Efter medio 1997 fortsatte netoperatøren med at indgå aftaler med RTP om afgiftsbetalingen. Faktisk synes den vigtigste årsag til disse aftaler at være en tvist om niveauet for den årlige afgift sammen med den indbyrdes afhængighed mellem de to virksomheder. Dette forhold synes understreget i afgørelsen truffet af ANACOM i 2003, hvorefter Portugal Telecom skal reducere sine priser betydeligt.

| (116) | På grundlag af de ovenfor beskrevne betragtninger konkluderede Kommissionen, at den ikke er i besiddelse af nogen oplysning, der påviser, at netoperatøren accepterede betalingsforsinkelserne efter påbud fra de offentlige myndigheder. Der foreligger heller ikke noget, der peger på, at de offentlige myndigheder skulle være impliceret i foranstaltningens vedtagelse (58). Endvidere blev der indgået lignende aftaler, efter at virksomheden helt klart var blevet privatiseret. Foranstaltningen kan således ikke tilskrives staten og fører derfor ikke til tab af statsmidler. |
| --- | --- |

(116)

På grundlag af de ovenfor beskrevne betragtninger konkluderede Kommissionen, at den ikke er i besiddelse af nogen oplysning, der påviser, at netoperatøren accepterede betalingsforsinkelserne efter påbud fra de offentlige myndigheder. Der foreligger heller ikke noget, der peger på, at de offentlige myndigheder skulle være impliceret i foranstaltningens vedtagelse (58). Endvidere blev der indgået lignende aftaler, efter at virksomheden helt klart var blevet privatiseret. Foranstaltningen kan således ikke tilskrives staten og fører derfor ikke til tab af statsmidler.

| (117) | For så vidt angår omlægningen af gælden til socialsikringsmyndighederne samt eftergivelsen af renter i tilknytning til de forsinkede betalinger, mener Kommissionen, at socialsikringsmyndighederne ikke kan anses som en virksomhed. De udøver ikke erhvervsvirksomhed, men udgør en offentlig institution, der skal forvalte socialsikringssystemet (59). Endvidere blev tilladelsen til omlægning af gælden ikke besluttet af socialsikringsmyndighederne selv, men ved fælles dekret fra finansministeren og ministeren for sociale anliggender. Med denne tilladelse gav staten faktisk afkald på indtægterne, som ville have beløbet sig til 1 206 mio. PTE i renter på hovedgælden. Det er således klart, at det drejer sig om statsmidler, og at foranstaltningen kan tilskrives staten. |
| --- | --- |

(117)

For så vidt angår omlægningen af gælden til socialsikringsmyndighederne samt eftergivelsen af renter i tilknytning til de forsinkede betalinger, mener Kommissionen, at socialsikringsmyndighederne ikke kan anses som en virksomhed. De udøver ikke erhvervsvirksomhed, men udgør en offentlig institution, der skal forvalte socialsikringssystemet (59). Endvidere blev tilladelsen til omlægning af gælden ikke besluttet af socialsikringsmyndighederne selv, men ved fælles dekret fra finansministeren og ministeren for sociale anliggender. Med denne tilladelse gav staten faktisk afkald på indtægterne, som ville have beløbet sig til 1 206 mio. PTE i renter på hovedgælden. Det er således klart, at det drejer sig om statsmidler, og at foranstaltningen kan tilskrives staten.

| (118) | Kapitalforhøjelserne i RTP og betalingerne for tv-nettet blev tilført direkte af staten over statens budget. Det er derfor klart, at disse midler udgør statsmidler som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(118)

Kapitalforhøjelserne i RTP og betalingerne for tv-nettet blev tilført direkte af staten over statens budget. Det er derfor klart, at disse midler udgør statsmidler som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.

| (119) | Kommissionen kan ikke være enig med de portugisiske myndigheder i, at der ikke skulle være tale om statsmidler i lånet. Det bør erindres, at brug af statsmidler også omfatter fordele, der tildeles af institutioner, der er udnævnt eller oprettet af staten til dette formål (60). Låneaftalen blev indgået mellem RTP og Fundo de Regularização da Dívida Pública, som er en fond, der forvaltes af forvaltningsinstituttet for offentlig långivning (Instituto de Gestão do Crédito Público). Det fremgår af en lovtekst, at instituttet hører under finansministeriet (61). Det kan således konkluderes, at midler tildelt af Fundo de Regularização da Dívida Pública skal betragtes som statsmidler. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen kan ikke være enig med de portugisiske myndigheder i, at der ikke skulle være tale om statsmidler i lånet. Det bør erindres, at brug af statsmidler også omfatter fordele, der tildeles af institutioner, der er udnævnt eller oprettet af staten til dette formål (60). Låneaftalen blev indgået mellem RTP og Fundo de Regularização da Dívida Pública, som er en fond, der forvaltes af forvaltningsinstituttet for offentlig långivning (Instituto de Gestão do Crédito Público). Det fremgår af en lovtekst, at instituttet hører under finansministeriet (61). Det kan således konkluderes, at midler tildelt af Fundo de Regularização da Dívida Pública skal betragtes som statsmidler.

| (120) | Foranstaltningen kan endvidere anses for at kunne tilskrives staten direkte, da det var ved fælles dekret af 17. december 1998 udstedt af Medie- og Finansministeriet, at aftalevilkårene blev fastlagt. |
| --- | --- |

(120)

Foranstaltningen kan endvidere anses for at kunne tilskrives staten direkte, da det var ved fælles dekret af 17. december 1998 udstedt af Medie- og Finansministeriet, at aftalevilkårene blev fastlagt.

| (121) | Der er ikke modtaget oplysninger, der kan bevise, at RTP's obligationsudstedelse var omfattet af en statsgaranti. I overensstemmelse med det tekniske prospekt for obligationsudstedelsen garanterede RTP gældsbetjeningen. På tidspunktet for udstedelsen havde RTP ikke en retlig status, der gjorde, at det førte til en implicit garanti fra staten. Virksomheden blev i 1992 omdannet fra offentlig virksomhed til aktieselskab ved lov nr. 21/92. Kommissionen mener derfor, at obligationsudstedelsen blev gennemført på markedsvilkår, og at staten ikke gav afkald på indtægter. Der er således ikke tale om statsmidler overhovedet. I modsætning til det, der hævdes af tredjemand, mener Kommissionen, at det forhold, at RTP var statens ejendom, ikke påvirker denne konklusion, idet EF-traktaten er neutral med hensyn til offentligt eller privat ejerskab (62). |
| --- | --- |

(121)

Der er ikke modtaget oplysninger, der kan bevise, at RTP's obligationsudstedelse var omfattet af en statsgaranti. I overensstemmelse med det tekniske prospekt for obligationsudstedelsen garanterede RTP gældsbetjeningen. På tidspunktet for udstedelsen havde RTP ikke en retlig status, der gjorde, at det førte til en implicit garanti fra staten. Virksomheden blev i 1992 omdannet fra offentlig virksomhed til aktieselskab ved lov nr. 21/92. Kommissionen mener derfor, at obligationsudstedelsen blev gennemført på markedsvilkår, og at staten ikke gav afkald på indtægter. Der er således ikke tale om statsmidler overhovedet. I modsætning til det, der hævdes af tredjemand, mener Kommissionen, at det forhold, at RTP var statens ejendom, ikke påvirker denne konklusion, idet EF-traktaten er neutral med hensyn til offentligt eller privat ejerskab (62).

| (122) | Vedrørende Protokollen om støtte til filmproduktion fra 1996 kan Kommissionen ikke tilslutte sig bemærkningerne fra tredjemand om, at RTP modtog yderligere finansiering på grundlag af denne protokol. Protokollen beskrev i detaljer, hvordan RTP skulle sikre sin public service-forpligtelse til støtte til filmproduktion (63) uden at bestemme noget om yderligere kompensation til RTP. Den økonomiske kompensation for RTP's forpligtelser i forbindelse med filmproduktion var allerede mulig under det generelle system for kompensationsbetalinger i overensstemmelse med lov nr. 21/92 (64). Protokollen kan således ikke betragtes som en særskilt foranstaltning ud over den punktuelle finansiering. Protokollen fører således i sig selv ikke til tab af statsmidler, idet staten ikke tildeler nogen yderligere finansielle midler til RTP på grundlag af protokollen. |
| --- | --- |

(122)

Vedrørende Protokollen om støtte til filmproduktion fra 1996 kan Kommissionen ikke tilslutte sig bemærkningerne fra tredjemand om, at RTP modtog yderligere finansiering på grundlag af denne protokol. Protokollen beskrev i detaljer, hvordan RTP skulle sikre sin public service-forpligtelse til støtte til filmproduktion (63) uden at bestemme noget om yderligere kompensation til RTP. Den økonomiske kompensation for RTP's forpligtelser i forbindelse med filmproduktion var allerede mulig under det generelle system for kompensationsbetalinger i overensstemmelse med lov nr. 21/92 (64). Protokollen kan således ikke betragtes som en særskilt foranstaltning ud over den punktuelle finansiering. Protokollen fører således i sig selv ikke til tab af statsmidler, idet staten ikke tildeler nogen yderligere finansielle midler til RTP på grundlag af protokollen.

| (123) | Omstruktureringsplanen for 1996-2000 udgjorde tilsyneladende blot en foreløbig undersøgelse gennemført af RTP uden lovning på nogen finansiering fra den portugisiske stats side. Kommissionen mener derfor, at der ikke er tale om statsmidler. Tredjemand indgav ikke nye elementer om dette forhold. |
| --- | --- |

(123)

Omstruktureringsplanen for 1996-2000 udgjorde tilsyneladende blot en foreløbig undersøgelse gennemført af RTP uden lovning på nogen finansiering fra den portugisiske stats side. Kommissionen mener derfor, at der ikke er tale om statsmidler. Tredjemand indgav ikke nye elementer om dette forhold.

| (124) | På grundlag af ovenfor beskrevne bemærkninger kan det derfor konkluderes, at protokollen om støtte til filmproduktion, omstruktureringsplanen for 1996-2000, de forsinkede betalinger for brugen af radiospredningsnettet og obligationsudstedelsen ikke udgør statsstøtte, da de ikke implicerer statsmidler. |
| --- | --- |

(124)

På grundlag af ovenfor beskrevne bemærkninger kan det derfor konkluderes, at protokollen om støtte til filmproduktion, omstruktureringsplanen for 1996-2000, de forsinkede betalinger for brugen af radiospredningsnettet og obligationsudstedelsen ikke udgør statsstøtte, da de ikke implicerer statsmidler.

| (125) | For så vidt angår fritagelse fra notarial- og registreringsgebyrer, skal Kommissionen afgøre, om foranstaltningen indrømmede en generel fritagelse til RTP, og om den specifikt anvendes på RTP (og, subsidiært, kun på offentlige virksomheder) og ikke på private virksomheder. Herudover skal Kommissionen afgøre, om RTP opnår en fordel ved det forhold, at der ikke skal betales omkostninger i forbindelse med oprettelse for notar af dokumenter, og om RTP ligeledes var fritaget fra registreringsgebyrer for alle andre aktiver i henhold til artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92. |
| --- | --- |

(125)

For så vidt angår fritagelse fra notarial- og registreringsgebyrer, skal Kommissionen afgøre, om foranstaltningen indrømmede en generel fritagelse til RTP, og om den specifikt anvendes på RTP (og, subsidiært, kun på offentlige virksomheder) og ikke på private virksomheder. Herudover skal Kommissionen afgøre, om RTP opnår en fordel ved det forhold, at der ikke skal betales omkostninger i forbindelse med oprettelse for notar af dokumenter, og om RTP ligeledes var fritaget fra registreringsgebyrer for alle andre aktiver i henhold til artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92.

| (126) | For det første mener Kommissionen, at formålet med nævnte artikel 11 var at fritage RTP fra registreringsgebyrer og andre gebyrer i direkte tilknytning til ændringen af vedtægterne. Førstnævnte drejer sig om den grundlæggende pligt til at lade vedtægter registrere i Registro Nacional de Pessoas Colectivas, og sidstnævnte drejer sig om andre krav til registrering i direkte tilknytning til ændringen af virksomhedens juridiske status (dvs. f.eks. tinglysning eller værdipapirregistrering). De portugisiske myndigheders oplysninger viser, at RTP ikke er omfattet af en generel fritagelse fra registergebyrer, da RTP ved forskellige lejligheder har betalt notarialgebyrer og registreringsgebyrer i tilknytning til ændringer af virksomheden efter omdannelsen til et aktieselskab (65). Kommissionen er således ikke enig i de direkte interesseredes bemærkninger om, at RTP nyder en generel fritagelse fra notarial- og registreringsgebyrer. |
| --- | --- |

(126)

For det første mener Kommissionen, at formålet med nævnte artikel 11 var at fritage RTP fra registreringsgebyrer og andre gebyrer i direkte tilknytning til ændringen af vedtægterne. Førstnævnte drejer sig om den grundlæggende pligt til at lade vedtægter registrere i Registro Nacional de Pessoas Colectivas, og sidstnævnte drejer sig om andre krav til registrering i direkte tilknytning til ændringen af virksomhedens juridiske status (dvs. f.eks. tinglysning eller værdipapirregistrering). De portugisiske myndigheders oplysninger viser, at RTP ikke er omfattet af en generel fritagelse fra registergebyrer, da RTP ved forskellige lejligheder har betalt notarialgebyrer og registreringsgebyrer i tilknytning til ændringer af virksomheden efter omdannelsen til et aktieselskab (65). Kommissionen er således ikke enig i de direkte interesseredes bemærkninger om, at RTP nyder en generel fritagelse fra notarial- og registreringsgebyrer.

| (127) | For det andet er Kommissionen enig med de portugisiske myndigheder i, at artikel 11, stk. 1, i lov nr. 21/92, som er grundlaget for RTP's fritagelse fra betaling af notarial- og registergebyrer, ikke giver virksomheden nogen specifik fordel. Det skal blot igen nævnes, at lov nr. 84/88 kan anvendes på RTP's særlige tilfælde, hvorefter offentlige virksomheder gennem et lovdekret kan omdannes til aktieselskaber, hvormed lovdekretet om omdannelsen godkender aktieselskabets vedtægter og udgør tilstrækkeligt bevis for opfyldelsen af alle registreringskrav. |
| --- | --- |

(127)

For det andet er Kommissionen enig med de portugisiske myndigheder i, at artikel 11, stk. 1, i lov nr. 21/92, som er grundlaget for RTP's fritagelse fra betaling af notarial- og registergebyrer, ikke giver virksomheden nogen specifik fordel. Det skal blot igen nævnes, at lov nr. 84/88 kan anvendes på RTP's særlige tilfælde, hvorefter offentlige virksomheder gennem et lovdekret kan omdannes til aktieselskaber, hvormed lovdekretet om omdannelsen godkender aktieselskabets vedtægter og udgør tilstrækkeligt bevis for opfyldelsen af alle registreringskrav.

| (128) | Forskelsbehandling af offentlige virksomheder, hvis juridiske form ændres til et aktieselskab, bunder i systemets interne logik og giver dem ikke en specifik fordel, da de forhold, der danner grundlag for gebyrerne, ikke er tilstede. Det kræver oprettelse for notar for at få bekræftet dokumenter, der opretter eller ændrer en virksomhed, så oprettelsen eller ændringen får retsgyldighed. Sådanne akter er imidlertid overflødige for virksomheder, hvis juridiske status er overgået til at være et aktieselskab på grundlag af en retsakt, da denne retsakt allerede besidder den nødvendige retsgyldighed. |
| --- | --- |

(128)

Forskelsbehandling af offentlige virksomheder, hvis juridiske form ændres til et aktieselskab, bunder i systemets interne logik og giver dem ikke en specifik fordel, da de forhold, der danner grundlag for gebyrerne, ikke er tilstede. Det kræver oprettelse for notar for at få bekræftet dokumenter, der opretter eller ændrer en virksomhed, så oprettelsen eller ændringen får retsgyldighed. Sådanne akter er imidlertid overflødige for virksomheder, hvis juridiske status er overgået til at være et aktieselskab på grundlag af en retsakt, da denne retsakt allerede besidder den nødvendige retsgyldighed.

| (129) | Ræsonnementet vedrørende registreringsgebyrer gælder ligeledes i forhold til udgifter til notarialoprettelse. Ifølge statens ansvar som offentlig myndighed skal staten offentliggøre ændringer indført gennem lovgivning i det portugisiske statstidende, Diário da República. Da lov nr. 21/92, som godkender RTP's nye vedtægter, allerede var offentliggjort af staten, var det ikke nødvendigt at pålægge RTP yderligere offentliggørelseskrav, som kunne være tilfældet for private virksomheder. Diário da República indeholder den fulde tekst af RTP's vedtægter, hvilket derfor svarer til registrering og den dermed forbundne oplysning af tredjemand. |
| --- | --- |

(129)

Ræsonnementet vedrørende registreringsgebyrer gælder ligeledes i forhold til udgifter til notarialoprettelse. Ifølge statens ansvar som offentlig myndighed skal staten offentliggøre ændringer indført gennem lovgivning i det portugisiske statstidende, Diário da República. Da lov nr. 21/92, som godkender RTP's nye vedtægter, allerede var offentliggjort af staten, var det ikke nødvendigt at pålægge RTP yderligere offentliggørelseskrav, som kunne være tilfældet for private virksomheder. Diário da República indeholder den fulde tekst af RTP's vedtægter, hvilket derfor svarer til registrering og den dermed forbundne oplysning af tredjemand.

| (130) | For det tredje er Kommissionen enig med de portugisiske myndigheder i, at artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92, som er grundlaget for RTP's fritagelse fra andre registreringsafgifter i direkte tilknytning til ændringen af virksomhedens juridiske status, ikke giver RTP nogen specifik fordel. Artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92 begrænser sig til at bekræfte anvendelsen af artikel 1 i lovdekret nr. 404/90, hvorefter selskaber kan fritages fra skat på nødvendig overførsel af anlægsaktiver i forbindelse med fusion eller samarbejde, samt fra gebyrer og andre retsafgifter, som ellers skulle erlægges for sådanne akter. Lovdekret nr. 404/90 finder anvendelse på samtlige virksomheder, der gennemfører samarbejde eller fusioner inden den 31. december 1993. RTP's fritagelse fra betaling af andre afgifter giver således ikke RTP en specifik fordel, da den finder anvendelse på alle virksomheder i samme situation. |
| --- | --- |

(130)

For det tredje er Kommissionen enig med de portugisiske myndigheder i, at artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92, som er grundlaget for RTP's fritagelse fra andre registreringsafgifter i direkte tilknytning til ændringen af virksomhedens juridiske status, ikke giver RTP nogen specifik fordel. Artikel 11, stk. 2, i lov nr. 21/92 begrænser sig til at bekræfte anvendelsen af artikel 1 i lovdekret nr. 404/90, hvorefter selskaber kan fritages fra skat på nødvendig overførsel af anlægsaktiver i forbindelse med fusion eller samarbejde, samt fra gebyrer og andre retsafgifter, som ellers skulle erlægges for sådanne akter. Lovdekret nr. 404/90 finder anvendelse på samtlige virksomheder, der gennemfører samarbejde eller fusioner inden den 31. december 1993. RTP's fritagelse fra betaling af andre afgifter giver således ikke RTP en specifik fordel, da den finder anvendelse på alle virksomheder i samme situation.

| (131) | Efter at have vurderet bemærkningerne fra tredjemand og kommentarerne fra de portugisiske myndigheder konkluderede Kommissionen, at den oprindelige aftale mellem socialsikringsmyndighederne og RTP ikke kan betragtes som en typisk adfærd for en privat operatør. Tvisten i forbindelse med spørgsmålet gik ud på, hvorvidt fortolkningen af bestemte regler i socialsikringen, som omhandlet i lovbekendtgørelse nr. 12/83, var juridisk korrekt. Aftalen bekræftede RTP's fortolkning på området, hvilket blev støttet af en sagkyndig i fiskale forhold, der nåede til den konklusion, at lovbekendtgørelsen var forfatningsstridig. Lovbekendtgørelsen blev dog ikke trukket tilbage efter aftalens indgåelse. Det skal derfor afgøres, om foranstaltningen anvendtes selektiv på RTP uden at ændre fortolkningen af de nævnte socialsikringsregler over for andre virksomheder. |
| --- | --- |

(131)

Efter at have vurderet bemærkningerne fra tredjemand og kommentarerne fra de portugisiske myndigheder konkluderede Kommissionen, at den oprindelige aftale mellem socialsikringsmyndighederne og RTP ikke kan betragtes som en typisk adfærd for en privat operatør. Tvisten i forbindelse med spørgsmålet gik ud på, hvorvidt fortolkningen af bestemte regler i socialsikringen, som omhandlet i lovbekendtgørelse nr. 12/83, var juridisk korrekt. Aftalen bekræftede RTP's fortolkning på området, hvilket blev støttet af en sagkyndig i fiskale forhold, der nåede til den konklusion, at lovbekendtgørelsen var forfatningsstridig. Lovbekendtgørelsen blev dog ikke trukket tilbage efter aftalens indgåelse. Det skal derfor afgøres, om foranstaltningen anvendtes selektiv på RTP uden at ændre fortolkningen af de nævnte socialsikringsregler over for andre virksomheder.

| (132) | Kommissionen kan endvidere ikke være enig med de portugisiske myndigheder i, at tilladelsen til omlægning af gælden og eftergivelsen af renterne fandt sted inden for rammerne af et generelt system, der anvendes på alle virksomheder under lignende omstændigheder på grundlag af lovdekret nr. 411/91, hvorfor dette ikke udgjorde en specifik fordel for RTP. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen kan endvidere ikke være enig med de portugisiske myndigheder i, at tilladelsen til omlægning af gælden og eftergivelsen af renterne fandt sted inden for rammerne af et generelt system, der anvendes på alle virksomheder under lignende omstændigheder på grundlag af lovdekret nr. 411/91, hvorfor dette ikke udgjorde en specifik fordel for RTP.

| (133) | Formålet med nærværende beslutning er at afgøre, om anvendelsen af ordningen på RTP var selektiv uden i øvrigt at tage stilling til den generelle eller selektive karakter. |
| --- | --- |

(133)

Formålet med nærværende beslutning er at afgøre, om anvendelsen af ordningen på RTP var selektiv uden i øvrigt at tage stilling til den generelle eller selektive karakter.

| (134) | For at afgøre om omlægningen var en forudsætning for at sikre virksomhedens rentabilitet, stiller lovdekret nr. 411/91 krav om udarbejdelse af en økonomisk-finansiel undersøgelse. RTP udarbejdede aldrig en sådan rentabilitetsundersøgelse i henhold til artikel 2, stk. 3, i lovdekret nr. 411/91. |
| --- | --- |

(134)

For at afgøre om omlægningen var en forudsætning for at sikre virksomhedens rentabilitet, stiller lovdekret nr. 411/91 krav om udarbejdelse af en økonomisk-finansiel undersøgelse. RTP udarbejdede aldrig en sådan rentabilitetsundersøgelse i henhold til artikel 2, stk. 3, i lovdekret nr. 411/91.

| (135) | Desuden fandt betingelsen i artikel 2, stk. 1, litra d), ikke anvendelse på RTP, da gældsomlægningen ikke fandt sted som følge af statens indgriben. Kommissionen er ikke enig med de portugisiske myndigheder, som hævder, at tidligere statslig indgriben påvirkede debitorvirksomhedens drift, og at RTP blev styret af lovregler på tidspunktet for den statslige indgriben. Selv om RTP var underlagt en særlig forvaltningsordning i 1977 (66), sluttede denne ordning med vedtagelsen af RTP's vedtægter i 1980, hvorimod til socialsikringsmyndighederne kumuleredes i perioden 1983-1989. Kommissionen mener, at RTP's tilladelse til gældsomlægning ikke kan anses for at have fundet sted inden for rammerne af en generel ordning i overensstemmelse med lovdekret nr. 411/91, da RTP ikke opfyldte kriterierne i loven til at få tilladelse til gældsomlægning. Foranstaltningen blev således anvendt selektiv på RTP. |
| --- | --- |

(135)

Desuden fandt betingelsen i artikel 2, stk. 1, litra d), ikke anvendelse på RTP, da gældsomlægningen ikke fandt sted som følge af statens indgriben. Kommissionen er ikke enig med de portugisiske myndigheder, som hævder, at tidligere statslig indgriben påvirkede debitorvirksomhedens drift, og at RTP blev styret af lovregler på tidspunktet for den statslige indgriben. Selv om RTP var underlagt en særlig forvaltningsordning i 1977 (66), sluttede denne ordning med vedtagelsen af RTP's vedtægter i 1980, hvorimod til socialsikringsmyndighederne kumuleredes i perioden 1983-1989. Kommissionen mener, at RTP's tilladelse til gældsomlægning ikke kan anses for at have fundet sted inden for rammerne af en generel ordning i overensstemmelse med lovdekret nr. 411/91, da RTP ikke opfyldte kriterierne i loven til at få tilladelse til gældsomlægning. Foranstaltningen blev således anvendt selektiv på RTP.

| (136) | Ved at tillade gældsomlægningen skulle staten endvidere have handlet som en offentlig eller privat kreditor, som søger at få tilbagebetalt skyldige beløb og derfor indgår gældsomlægningsaftaler med henblik på at lette tilbagebetalingen (67). Statens morarentesats bør svare til den sats, som en privat kreditor ville anvende under identiske omstændigheder. Kommissionen mener, at en privat kreditor, der forsøger at indlede et søgsmål for at få tilbagebetalt de skyldige beløb, i det mindste vil opnå den officielle rentesats. Ved ikke at kræve rentebetaling på trods af fuldbyrdelsesordninger handlede de portugisiske myndigheder derfor ikke i overensstemmelse med, hvad en privat kreditor ville have gjort for at maksimere rentesatsen. Gælden til socialsikringsmyndighederne kumuleredes endvidere i tidsrummet 1983-1989 og omlægningen finder først sted i 1993. En privat kreditor ville under sådanne omstændigheder ikke have tilladt en lignende gældskumulering gennem et så langt tidsrum uden at indlede en inddrivelsesprocedure. En sådan foranstaltning synes derfor at give en specifik fordel til RTP. |
| --- | --- |

(136)

Ved at tillade gældsomlægningen skulle staten endvidere have handlet som en offentlig eller privat kreditor, som søger at få tilbagebetalt skyldige beløb og derfor indgår gældsomlægningsaftaler med henblik på at lette tilbagebetalingen (67). Statens morarentesats bør svare til den sats, som en privat kreditor ville anvende under identiske omstændigheder. Kommissionen mener, at en privat kreditor, der forsøger at indlede et søgsmål for at få tilbagebetalt de skyldige beløb, i det mindste vil opnå den officielle rentesats. Ved ikke at kræve rentebetaling på trods af fuldbyrdelsesordninger handlede de portugisiske myndigheder derfor ikke i overensstemmelse med, hvad en privat kreditor ville have gjort for at maksimere rentesatsen. Gælden til socialsikringsmyndighederne kumuleredes endvidere i tidsrummet 1983-1989 og omlægningen finder først sted i 1993. En privat kreditor ville under sådanne omstændigheder ikke have tilladt en lignende gældskumulering gennem et så langt tidsrum uden at indlede en inddrivelsesprocedure. En sådan foranstaltning synes derfor at give en specifik fordel til RTP.

| (137) | For så vidt angår betalingerne for overførslen af nettet til transport og udsendelse af tv-signaler, har Kommissionen ikke kunnet tage de bemærkninger fra tredjemand i betragtning, som stiller spørgsmålstegn ved beregningen af radiospredningsnettets værdi. Kommissionen havde allerede i sin beslutning af 2. oktober 1996 om finansieringen af RTP konkluderet, at den pris, som staten betalte til RTP for nettet, svarede til markedsværdien og ikke udgjorde statsstøtte (68). Denne konklusion blev ikke bestridt af SIC over for Førsteinstansretten (69). |
| --- | --- |

(137)

For så vidt angår betalingerne for overførslen af nettet til transport og udsendelse af tv-signaler, har Kommissionen ikke kunnet tage de bemærkninger fra tredjemand i betragtning, som stiller spørgsmålstegn ved beregningen af radiospredningsnettets værdi. Kommissionen havde allerede i sin beslutning af 2. oktober 1996 om finansieringen af RTP konkluderet, at den pris, som staten betalte til RTP for nettet, svarede til markedsværdien og ikke udgjorde statsstøtte (68). Denne konklusion blev ikke bestridt af SIC over for Førsteinstansretten (69).

| (138) | Kommissionen er endvidere ikke enig med de bemærkninger, der hævder, at kompensationen ikke var berettiget grundet i det forhold, at nettet til transport og udsendelse af tv-signaler var opbygget med statslig finansiering. Kommissionen mener, at statens funktion som investor ikke bør forveksles med statens funktion som offentlig myndighed. Selv om staten ejede RTP 100 % og havde besiddet 100 % af TDP, ville de to virksomheder af gennemsigtighedsårsager have været juridisk og økonomisk uafhængige. Nettet var en del af RTP's aktiver. Det følger heraf, at en kompensation fra staten til den offentlige virksomhed RTP for markedsværdien af nettet, som man havde besluttet at udskille fra RTP's aktiver, ikke giver nogen økonomisk fordel til sidstnævnte, da kompensationen svarede til aktivernes faktiske værdi. Foranstaltningen giver således ikke nogen fordel til RTP og udgør ikke statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen er endvidere ikke enig med de bemærkninger, der hævder, at kompensationen ikke var berettiget grundet i det forhold, at nettet til transport og udsendelse af tv-signaler var opbygget med statslig finansiering. Kommissionen mener, at statens funktion som investor ikke bør forveksles med statens funktion som offentlig myndighed. Selv om staten ejede RTP 100 % og havde besiddet 100 % af TDP, ville de to virksomheder af gennemsigtighedsårsager have været juridisk og økonomisk uafhængige. Nettet var en del af RTP's aktiver. Det følger heraf, at en kompensation fra staten til den offentlige virksomhed RTP for markedsværdien af nettet, som man havde besluttet at udskille fra RTP's aktiver, ikke giver nogen økonomisk fordel til sidstnævnte, da kompensationen svarede til aktivernes faktiske værdi. Foranstaltningen giver således ikke nogen fordel til RTP og udgør ikke statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (139) | Efter at have vurderet bemærkningerne fra tredjemand og de portugisiske myndigheder konkluderede Kommissionen, at kapitalforhøjelserne i 1994-1997 gav RTP en økonomisk fordel. Som det fremgår af tabel 3 ville ingen privat investor i betragtning af RTP's svage økonomiske situation på tidspunktet for kapitalforhøjelserne have tilført virksomheden kapital, idet det ikke kunne forventes, at virksomheden genfandt nogen form for normal rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum. På trods af kapitaltilførslerne forværredes RTP's økonomiske situation sig også faktisk. Hverken de portugisiske myndigheder eller tredjemand hævdede, at den portugisiske stat handlede som en privat investor på tidspunktet for kapitaltilførslerne til virksomheden. |
| --- | --- |

(139)

Efter at have vurderet bemærkningerne fra tredjemand og de portugisiske myndigheder konkluderede Kommissionen, at kapitalforhøjelserne i 1994-1997 gav RTP en økonomisk fordel. Som det fremgår af tabel 3 ville ingen privat investor i betragtning af RTP's svage økonomiske situation på tidspunktet for kapitalforhøjelserne have tilført virksomheden kapital, idet det ikke kunne forventes, at virksomheden genfandt nogen form for normal rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum. På trods af kapitaltilførslerne forværredes RTP's økonomiske situation sig også faktisk. Hverken de portugisiske myndigheder eller tredjemand hævdede, at den portugisiske stat handlede som en privat investor på tidspunktet for kapitaltilførslerne til virksomheden.

| (140) | Kommissionen er ikke enig med de portugisiske myndigheder i det forhold, at lånet fra 1998 skulle være ydet på markedsvilkår. For ikke at udgøre statsstøtte skal betingelserne i forbindelse med et lån (den tilknyttede sikkerhedsstillelse og rentesatsen) afspejle den iboende risiko ved en lånetransaktion til en virksomhed (70). Risikoen, og dermed rentesatsen, er højere, når virksomheden befinder sig i en økonomisk situation, hvor soliditeten er mindre end, hvad en finansieringsinstitution normalt kræver i forbindelse med sin långivning. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen er ikke enig med de portugisiske myndigheder i det forhold, at lånet fra 1998 skulle være ydet på markedsvilkår. For ikke at udgøre statsstøtte skal betingelserne i forbindelse med et lån (den tilknyttede sikkerhedsstillelse og rentesatsen) afspejle den iboende risiko ved en lånetransaktion til en virksomhed (70). Risikoen, og dermed rentesatsen, er højere, når virksomheden befinder sig i en økonomisk situation, hvor soliditeten er mindre end, hvad en finansieringsinstitution normalt kræver i forbindelse med sin långivning.

| (141) | Som det fremgår af tabel 3, befandt RTP sig på tidspunktet for indgåelsen af låneaftalen i alvorlige økonomiske vanskeligheder, da gælden oversteg værdien af virksomhedens aktiver og nettobalancen var negativ. Virksomheden var således teknisk insolvent. |
| --- | --- |

(141)

Som det fremgår af tabel 3, befandt RTP sig på tidspunktet for indgåelsen af låneaftalen i alvorlige økonomiske vanskeligheder, da gælden oversteg værdien af virksomhedens aktiver og nettobalancen var negativ. Virksomheden var således teknisk insolvent.

| (142) | For det første skal det bemærkes, at lånet udgjorde ansvarlig lånekapital, dvs. uden nogen sikkerhed i aktiverne, hvorfor tilbagebetalingen i tilfælde af virksomhedens konkurs skulle prioriteres efter samtlige kreditorer, men før aktionærerne. Fraværet af en hensigtsmæssig garanti på grundlag af aktiverne synes tydeligt at angive, at dette lån ikke blev ydet på markedsvilkår, og at det drejer sig om støtte. I betragtning af RTP's tekniske insolvens på tidspunktet for lånoptagelsen ville ingen finansieringsinstitution have ydet ansvarlig lånekapital til virksomheden, da udsigterne til tilbagebetaling fra RTP var yderst begrænsede. Lånet blev da heller ikke ydet af en privat finansieringsinstitution, men af fonden Fundo de Regularização da Dívida Pública. |
| --- | --- |

(142)

For det første skal det bemærkes, at lånet udgjorde ansvarlig lånekapital, dvs. uden nogen sikkerhed i aktiverne, hvorfor tilbagebetalingen i tilfælde af virksomhedens konkurs skulle prioriteres efter samtlige kreditorer, men før aktionærerne. Fraværet af en hensigtsmæssig garanti på grundlag af aktiverne synes tydeligt at angive, at dette lån ikke blev ydet på markedsvilkår, og at det drejer sig om støtte. I betragtning af RTP's tekniske insolvens på tidspunktet for lånoptagelsen ville ingen finansieringsinstitution have ydet ansvarlig lånekapital til virksomheden, da udsigterne til tilbagebetaling fra RTP var yderst begrænsede. Lånet blev da heller ikke ydet af en privat finansieringsinstitution, men af fonden Fundo de Regularização da Dívida Pública.

| (143) | For det andet kan det fremhæves, at rentesatsen for lånet ikke tydeligt afspejler den dermed forbundne risiko. Den er ikke blot under den referencesats, som Kommissionen sædvanligvis anvender for at beregne støtteelementet i ordninger med rentegodtgørelse (71), men en kreditor ville under markedsvilkår — ud over sikkerhedsstillelse — kræve en rentesats, der kunne kompensere for den høje risiko forbundet med tilbagebetalingen. |
| --- | --- |

(143)

For det andet kan det fremhæves, at rentesatsen for lånet ikke tydeligt afspejler den dermed forbundne risiko. Den er ikke blot under den referencesats, som Kommissionen sædvanligvis anvender for at beregne støtteelementet i ordninger med rentegodtgørelse (71), men en kreditor ville under markedsvilkår — ud over sikkerhedsstillelse — kræve en rentesats, der kunne kompensere for den høje risiko forbundet med tilbagebetalingen.

| (144) | I betragtning af at RTP's økonomiske situation var så vanskelig, at virksomheden ikke kunne opnå ansvarlig lånekapital på sædvanlige vilkår, svarer lånet faktisk til et tilskud og udgør en fordel for RTP. |
| --- | --- |

(144)

I betragtning af at RTP's økonomiske situation var så vanskelig, at virksomheden ikke kunne opnå ansvarlig lånekapital på sædvanlige vilkår, svarer lånet faktisk til et tilskud og udgør en fordel for RTP.

| (145) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at omlægningen af gælden til socialsikringsmyndighederne, kapitaltilførslerne i 1994-1997 og långivningen i 1998 giver en økonomisk fordel i forhold til konkurrenterne, som ikke modtog samme midler. |
| --- | --- |

(145)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at omlægningen af gælden til socialsikringsmyndighederne, kapitaltilførslerne i 1994-1997 og långivningen i 1998 giver en økonomisk fordel i forhold til konkurrenterne, som ikke modtog samme midler.

| (146) | Det portugisiske tv-marked blev først åbnet for konkurrence i 1992, men der var dog konkurrenter på markedet i den periode, hvor RTP var genstand for de forskellige foranstaltninger. I februar 1992 blev der udstedt radiospredningslicens til de private tv-selskaber, SIC og TVI, og i oktober 1992 påbegyndte SIC sine udsendelser i Portugal. |
| --- | --- |

(146)

Det portugisiske tv-marked blev først åbnet for konkurrence i 1992, men der var dog konkurrenter på markedet i den periode, hvor RTP var genstand for de forskellige foranstaltninger. I februar 1992 blev der udstedt radiospredningslicens til de private tv-selskaber, SIC og TVI, og i oktober 1992 påbegyndte SIC sine udsendelser i Portugal.

| (147) | Kommissionen er ikke enig med de portugisiske myndigheders synspunkt, hvorefter aftalen om gælden til socialsikringsmyndighederne ikke skulle være omfattet af begrebet statsstøtte, da selve gælden var skabt inden åbningen af det portugisiske radiospredningsmarked for konkurrence. RTP fik tildelt den økonomiske fordel i maj 1993, efter markedets åbning for konkurrence, hvorfor dette kan have udgjort en økonomisk fordel for RTP. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen er ikke enig med de portugisiske myndigheders synspunkt, hvorefter aftalen om gælden til socialsikringsmyndighederne ikke skulle være omfattet af begrebet statsstøtte, da selve gælden var skabt inden åbningen af det portugisiske radiospredningsmarked for konkurrence. RTP fik tildelt den økonomiske fordel i maj 1993, efter markedets åbning for konkurrence, hvorfor dette kan have udgjort en økonomisk fordel for RTP.

| (148) | I betragtning heraf konkluderede Kommissionen, at statens foranstaltninger kan have givet en økonomisk fordel til RTP i forhold til konkurrenterne, som ikke modtog de samme midler, og dermed kan have fordrejet konkurrencen som omhandlet i artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(148)

I betragtning heraf konkluderede Kommissionen, at statens foranstaltninger kan have givet en økonomisk fordel til RTP i forhold til konkurrenterne, som ikke modtog de samme midler, og dermed kan have fordrejet konkurrencen som omhandlet i artikel 87, stk. 1.

| (149) | Statslige foranstaltninger er omfattet af artikel 87, stk. 1, i det omfang, de påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Dette er altid tilfældet, når de pågældende aktiviteter er genstand for samhandel inden for Fællesskabet. I nærværende sag udøver modtagervirksomheden, RTP, aktiviteter på det internationale marked. Faktisk udveksler RTP gennem UER (sammenslutning af europæiske offentlige radiospredningsvirksomheder) tv-programmer og deltager i Eurovision-systemet (72). Herudover er RTP i direkte konkurrence med private radiospredningsvirksomheder, der er aktive på det internationale marked og har en international ejerstruktur (73). |
| --- | --- |

(149)

Statslige foranstaltninger er omfattet af artikel 87, stk. 1, i det omfang, de påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Dette er altid tilfældet, når de pågældende aktiviteter er genstand for samhandel inden for Fællesskabet. I nærværende sag udøver modtagervirksomheden, RTP, aktiviteter på det internationale marked. Faktisk udveksler RTP gennem UER (sammenslutning af europæiske offentlige radiospredningsvirksomheder) tv-programmer og deltager i Eurovision-systemet (72). Herudover er RTP i direkte konkurrence med private radiospredningsvirksomheder, der er aktive på det internationale marked og har en international ejerstruktur (73).

| (150) | Det kan derfor konkluderes, at foranstaltningerne til fordel for RTP påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne som omhandlet i artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(150)

Det kan derfor konkluderes, at foranstaltningerne til fordel for RTP påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne som omhandlet i artikel 87, stk. 1.

| (151) | I lyset af ovenstående må det konkluderes, at ud over eventuelle public service- forpligtelser, der er pålagt RTP, er der tale om statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, i forbindelse med følgende foranstaltninger: omlægningen af gælden til socialsikringsmyndighederne, kapitaltilførsler i perioden 1994-1997 og lånet ydet i 1998. |
| --- | --- |

(151)

I lyset af ovenstående må det konkluderes, at ud over eventuelle public service- forpligtelser, der er pålagt RTP, er der tale om statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, i forbindelse med følgende foranstaltninger: omlægningen af gælden til socialsikringsmyndighederne, kapitaltilførsler i perioden 1994-1997 og lånet ydet i 1998.

| (152) | Som tidligere nævnt blev RTP imidlertid pålagt en public service-forpligtelse til tv-udsendelse. EF-Domstolen erklærede i forbindelse med Altmark-dommen, at statsforanstaltninger, der kompenserer udgifter forbundet med public service, ikke er omfattet af begrebet statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, når følgende betingelser er opfyldt samtidigt (74):






  — | Den begunstigede virksomhed er faktisk blevet pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste, og disse forpligtelser er blevet klart defineret. |
| --- | --- | --- |

(152)

Som tidligere nævnt blev RTP imidlertid pålagt en public service-forpligtelse til tv-udsendelse. EF-Domstolen erklærede i forbindelse med Altmark-dommen, at statsforanstaltninger, der kompenserer udgifter forbundet med public service, ikke er omfattet af begrebet statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, når følgende betingelser er opfyldt samtidigt (74):

—

Den begunstigede virksomhed er faktisk blevet pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste, og disse forpligtelser er blevet klart defineret.

| — | De kriterier, der er grundlaget for beregningen af kompensationen, er fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

—

De kriterier, der er grundlaget for beregningen af kompensationen, er fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde.

| — | Kompensationen overstiger ikke, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne. |
| --- | --- |

—

Kompensationen overstiger ikke, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne.

| — | Når udvælgelsen af virksomheden ikke gennemføres inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, skal kompensationen fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret, ville have ved at gennemføre forpligtelserne. |
| --- | --- |

—

Når udvælgelsen af virksomheden ikke gennemføres inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, skal kompensationen fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret, ville have ved at gennemføre forpligtelserne.

| (153) | Når der ses bort fra den første og den tredje betingelse, synes de ad hoc-foranstaltninger, der er nævnt i betragtning 151, ikke at opfylde den anden og fjerde betingelse i Altmark-dommen og det af følgende årsager. |
| --- | --- |

(153)

Når der ses bort fra den første og den tredje betingelse, synes de ad hoc-foranstaltninger, der er nævnt i betragtning 151, ikke at opfylde den anden og fjerde betingelse i Altmark-dommen og det af følgende årsager.

| (154) | Det er klart, at finansieringen via aftalen med socialsikringsmyndighederne og via lånet ikke var led i en kompensationsordning efter kriterier fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde (anden betingelse). Derimod var de baseret på ad hoc-beslutninger, der kan tilskrives staten. |
| --- | --- |

(154)

Det er klart, at finansieringen via aftalen med socialsikringsmyndighederne og via lånet ikke var led i en kompensationsordning efter kriterier fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde (anden betingelse). Derimod var de baseret på ad hoc-beslutninger, der kan tilskrives staten.

| (155) | Som anført i betragtning 61 indeholdt public service-aftalen herudover en specifik mulighed for finansiering af udstyr til public service-aktiviteterne på grundlag af kapitaltilførsler. Public service-aftalerne begrænser ikke investeringerne til de offentlige tjenester og definerer heller ikke klart betingelserne og begrænsningerne for statens deltagelse, idet der kun tages højde for statens eventuelle deltagelse i RTP's investeringer i egenskab af aktionær. Kommissionen mener derfor, at heller ikke kapitaltilførslerne kan vurderes som værende led i en kompensationsordning efter kriterier fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

(155)

Som anført i betragtning 61 indeholdt public service-aftalen herudover en specifik mulighed for finansiering af udstyr til public service-aktiviteterne på grundlag af kapitaltilførsler. Public service-aftalerne begrænser ikke investeringerne til de offentlige tjenester og definerer heller ikke klart betingelserne og begrænsningerne for statens deltagelse, idet der kun tages højde for statens eventuelle deltagelse i RTP's investeringer i egenskab af aktionær. Kommissionen mener derfor, at heller ikke kapitaltilførslerne kan vurderes som værende led i en kompensationsordning efter kriterier fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde.

| (156) | Endvidere er det klart, at RTP ikke blev udvalgt efter et offentligt udbud, der kunne garantere mindst mulige omkostninger. Der foreligger ikke bevis for, at beløbet for de punktuelle betalinger blev beregnet med udgangspunkt i en gennemsnitsvirksomheds afholdte omkostninger (fjerde betingelse). |
| --- | --- |

(156)

Endvidere er det klart, at RTP ikke blev udvalgt efter et offentligt udbud, der kunne garantere mindst mulige omkostninger. Der foreligger ikke bevis for, at beløbet for de punktuelle betalinger blev beregnet med udgangspunkt i en gennemsnitsvirksomheds afholdte omkostninger (fjerde betingelse).

| (157) | I betragtning heraf er det klart, at samtlige betingelser i Altmark-dommen ikke er opfyldt i nærværende sag. De i betragtning 151 nævnte foranstaltninger bør således betragtes som statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(157)

I betragtning heraf er det klart, at samtlige betingelser i Altmark-dommen ikke er opfyldt i nærværende sag. De i betragtning 151 nævnte foranstaltninger bør således betragtes som statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (158) | Det er Domstolens faste retspraksis, at artikel 86 kan tillade undtagelser fra forbuddet mod statsstøtte til virksomheder, der har fået pålagt udførelsen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Altmark-dommen bekræftede stiltiende, at statsstøtte, der kompenserer omkostninger afholdt af en virksomhed i udførelsen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, når betingelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, er opfyldt (75). |
| --- | --- |

(158)

Det er Domstolens faste retspraksis, at artikel 86 kan tillade undtagelser fra forbuddet mod statsstøtte til virksomheder, der har fået pålagt udførelsen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Altmark-dommen bekræftede stiltiende, at statsstøtte, der kompenserer omkostninger afholdt af en virksomhed i udførelsen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, når betingelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, er opfyldt (75).

| (159) | Domstolen præciserede, at for at kunne falde ind under undtagelsesbestemmelsen er det nødvendigt, at foranstaltningen samtidigt opfylder principperne om definition, mandat og proportionalitet. Kommissionen mener, at for så vidt angår disse principper, påvirkes samhandelen ikke i en grad, der skader Fællesskabets interesser. |
| --- | --- |

(159)

Domstolen præciserede, at for at kunne falde ind under undtagelsesbestemmelsen er det nødvendigt, at foranstaltningen samtidigt opfylder principperne om definition, mandat og proportionalitet. Kommissionen mener, at for så vidt angår disse principper, påvirkes samhandelen ikke i en grad, der skader Fællesskabets interesser.

| (160) | Kommissionens meddelelse om anvendelse af statsstøttereglerne på public service-radio- og tv-virksomhed (76) forklarer, hvordan disse principper bør anvendes på radiospredningssektoren. I henhold til meddelelsen skal Kommissionen vurdere om (77):






  — | RTP's aktiviteter svarer til en public service-forpligtelse, der klart er defineret af medlemsstaten (definition) |
| --- | --- | --- |

(160)

Kommissionens meddelelse om anvendelse af statsstøttereglerne på public service-radio- og tv-virksomhed (76) forklarer, hvordan disse principper bør anvendes på radiospredningssektoren. I henhold til meddelelsen skal Kommissionen vurdere om (77):

—

RTP's aktiviteter svarer til en public service-forpligtelse, der klart er defineret af medlemsstaten (definition)

| — | udførelsen af tjenesteydelsen udtrykkeligt af de portugisiske myndigheder er overdraget til RTP (mandat) |
| --- | --- |

—

udførelsen af tjenesteydelsen udtrykkeligt af de portugisiske myndigheder er overdraget til RTP (mandat)

| — | finansieringen står i rimeligt forhold til nettoudgifter forbundet med udførelsen af public service. |
| --- | --- |

—

finansieringen står i rimeligt forhold til nettoudgifter forbundet med udførelsen af public service.

| (161) | Som bekræftet i Amsterdam-protokollen (78) og i meddelelsen om radio- og tv-virksomhed (79) er det op til medlemsstaterne at definere public service-mandatet for public service-radio- og tv-selskabet. I radio- og tv-sektoren er Kommissionens rolle begrænset til at kontrollere, at der ikke findes klare fejl i definitionen af public service. En sådan fejl vil udgøre misbrug af definitionen på public service. |
| --- | --- |

(161)

Som bekræftet i Amsterdam-protokollen (78) og i meddelelsen om radio- og tv-virksomhed (79) er det op til medlemsstaterne at definere public service-mandatet for public service-radio- og tv-selskabet. I radio- og tv-sektoren er Kommissionens rolle begrænset til at kontrollere, at der ikke findes klare fejl i definitionen af public service. En sådan fejl vil udgøre misbrug af definitionen på public service.

| (162) | I betragtning af radio- og tv-sektorens særlige karakter finder Kommissionen det legitimt med en definition, der pålægger et givet selskab at udbyde et afbalanceret og varieret program i overensstemmelse med de fortolkende bestemmelser i protokollen (80). En sådan definition ville være i overensstemmelse med målsætningen om at opfylde de demokratiske, sociale og kulturelle behov i et givent samfund. |
| --- | --- |

(162)

I betragtning af radio- og tv-sektorens særlige karakter finder Kommissionen det legitimt med en definition, der pålægger et givet selskab at udbyde et afbalanceret og varieret program i overensstemmelse med de fortolkende bestemmelser i protokollen (80). En sådan definition ville være i overensstemmelse med målsætningen om at opfylde de demokratiske, sociale og kulturelle behov i et givent samfund.

| (163) | Som beskrevet i betragtning 51 og 52, er RTP i medfør af lov nr. 21/92 og public service-aftalerne forpligtet til inden for rammerne af generelt public service-tv at tilvejebringe to kanaler med generel dækning. Mens den første kanal skal tilbyde en mere generel programlægning, skal den anden kanal henvende sig til mere specifikke seergrupper. Som beskrevet i betragtning 53 og 54 fastlægger lov nr. 21/92 og public service-aftalerne endvidere i detaljer RTP's forpligtelser med hensyn til programindholdet, det internationale samarbejde og visse specifikke forpligtelser. |
| --- | --- |

(163)

Som beskrevet i betragtning 51 og 52, er RTP i medfør af lov nr. 21/92 og public service-aftalerne forpligtet til inden for rammerne af generelt public service-tv at tilvejebringe to kanaler med generel dækning. Mens den første kanal skal tilbyde en mere generel programlægning, skal den anden kanal henvende sig til mere specifikke seergrupper. Som beskrevet i betragtning 53 og 54 fastlægger lov nr. 21/92 og public service-aftalerne endvidere i detaljer RTP's forpligtelser med hensyn til programindholdet, det internationale samarbejde og visse specifikke forpligtelser.

| (164) | Selv om definitionen på RTP's public service-forpligtelser er af kvalitativ karakter og meget bred, i overensstemmelse med Amsterdam-protokollens fortolkningsbestemmelser, finder Kommissionen denne »brede« definition legitim (81). Kommissionen finder således legitim den generelle definition, der er fastlagt for RTP's public service-forpligtelse til at forestå to tv-kanaler med national dækning, en mere generel og en mere fokuseret på specifikke seergrupper. En sådan definition kan anses for at opfylde de demokratiske, sociale og kulturelle behov i det portugisiske samfund. |
| --- | --- |

(164)

Selv om definitionen på RTP's public service-forpligtelser er af kvalitativ karakter og meget bred, i overensstemmelse med Amsterdam-protokollens fortolkningsbestemmelser, finder Kommissionen denne »brede« definition legitim (81). Kommissionen finder således legitim den generelle definition, der er fastlagt for RTP's public service-forpligtelse til at forestå to tv-kanaler med national dækning, en mere generel og en mere fokuseret på specifikke seergrupper. En sådan definition kan anses for at opfylde de demokratiske, sociale og kulturelle behov i det portugisiske samfund.

| (165) | Kommissionen finder ligeledes legitime de forpligtelser, der nærmere fastlægger, hvordan RTP skal opfylde sin public service-forpligtelse til tv-virksomhed. Disse forpligtelser kan også anses for at være i overensstemmelse med Amsterdam-protokollens tekst og for at opfylde de demokratiske, sociale og kulturelle behov i det portugisiske samfund. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen finder ligeledes legitime de forpligtelser, der nærmere fastlægger, hvordan RTP skal opfylde sin public service-forpligtelse til tv-virksomhed. Disse forpligtelser kan også anses for at være i overensstemmelse med Amsterdam-protokollens tekst og for at opfylde de demokratiske, sociale og kulturelle behov i det portugisiske samfund.

| (166) | Selv om Kommissionen anser RTP's public service-opgave for at være legitim, skal det dog efterprøves, hvorvidt definitionen er befængt med klare fejl. |
| --- | --- |

(166)

Selv om Kommissionen anser RTP's public service-opgave for at være legitim, skal det dog efterprøves, hvorvidt definitionen er befængt med klare fejl.

| (167) | Under hensyntagen til betragtning 45 i direktivet om »fjernsyn uden grænser« kan Kommissionen acceptere, at definitionen af public service-forpligtelser for radio- og tv-virksomheder, der udfører public service, indeholder en forpligtelse til i betydeligt omfang at bidrage til investeringer i europæisk audiovisuel produktion, i det omfang filmrettighederne giver mulighed for udsendelse på public service-tv (82). |
| --- | --- |

(167)

Under hensyntagen til betragtning 45 i direktivet om »fjernsyn uden grænser« kan Kommissionen acceptere, at definitionen af public service-forpligtelser for radio- og tv-virksomheder, der udfører public service, indeholder en forpligtelse til i betydeligt omfang at bidrage til investeringer i europæisk audiovisuel produktion, i det omfang filmrettighederne giver mulighed for udsendelse på public service-tv (82).

| (168) | Kommissionen finder, at RTP's forpligtelse til at støtte filmproduktion falder ind under public service-tv, da RTP efterfølgende på public service-tv udsender de film, som den har erhvervet rettigheder til. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen finder, at RTP's forpligtelse til at støtte filmproduktion falder ind under public service-tv, da RTP efterfølgende på public service-tv udsender de film, som den har erhvervet rettigheder til.

| (169) | Kommissionen kan derfor ikke være enig i de direkte interesseredes bemærkninger, hvorefter RTP's filmforpligtelser og finansieringen heraf skulle være diskriminerende. De direkte interesserede hævdede, at private tv-selskaber også indgår protokoller om støtte til filmproduktion med de portugisiske myndigheder, men at disse ikke indeholder bestemmelser om nogen kompenserende betaling. Kommissionen finder, at der bør skelnes mellem frivillige aftaler mellem staten og private tv-selskaber om støtte til filmproduktion og en public service-forpligtelse, der er pålagt RTP, til at udsende filmproduktion og finansiere denne. Det er klart, at der udtrykkeligt blev pålagt RTP en public service-opgave med hensyn til at støtte visse filmiske produktioner, som efterfølgende skulle udsendes som public service-tv-programmer, hvorimod de private tv-selskaber ikke var blevet pålagt en sådan public service-opgave. Faktisk brugte staten således RTP som et instrument til at støtte filmproduktionen. Eventuelle fordele fra RTP til filmproduktionen kan udgøre statsstøtte og bør undersøges som sådan. Nærværende beslutning foregriber på ingen måde en eventuel vurdering af de mulige fordele, som filmproducenterne har nydt. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen kan derfor ikke være enig i de direkte interesseredes bemærkninger, hvorefter RTP's filmforpligtelser og finansieringen heraf skulle være diskriminerende. De direkte interesserede hævdede, at private tv-selskaber også indgår protokoller om støtte til filmproduktion med de portugisiske myndigheder, men at disse ikke indeholder bestemmelser om nogen kompenserende betaling. Kommissionen finder, at der bør skelnes mellem frivillige aftaler mellem staten og private tv-selskaber om støtte til filmproduktion og en public service-forpligtelse, der er pålagt RTP, til at udsende filmproduktion og finansiere denne. Det er klart, at der udtrykkeligt blev pålagt RTP en public service-opgave med hensyn til at støtte visse filmiske produktioner, som efterfølgende skulle udsendes som public service-tv-programmer, hvorimod de private tv-selskaber ikke var blevet pålagt en sådan public service-opgave. Faktisk brugte staten således RTP som et instrument til at støtte filmproduktionen. Eventuelle fordele fra RTP til filmproduktionen kan udgøre statsstøtte og bør undersøges som sådan. Nærværende beslutning foregriber på ingen måde en eventuel vurdering af de mulige fordele, som filmproducenterne har nydt.

| (170) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at RTP's samfinansiering af portugisisk filmproduktion, der udsendes på public service-tv-kanalerne kan anses som en specifik legitim forpligtelse, som er nødvendig for at opfylde RTP's generelle forpligtelse til at forestå public service-tv. Denne forpligtelse udgør således ikke en klar fejl. |
| --- | --- |

(170)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at RTP's samfinansiering af portugisisk filmproduktion, der udsendes på public service-tv-kanalerne kan anses som en specifik legitim forpligtelse, som er nødvendig for at opfylde RTP's generelle forpligtelse til at forestå public service-tv. Denne forpligtelse udgør således ikke en klar fejl.

| (171) | Kommissionen finder imidlertid, at RTP's forpligtelse til at »tilvejebringe andre ubestemte ad hoc-ydelser« (83) ikke er tilstrækkelig præcis til at sætte Kommissionen i stand til på forhånd og med tilstrækkelig grad af retssikkerhed at afgøre, om sådanne ydelser kan anses for at være public service. Selv om Kommissionen finder, at »andre ubestemte ydelser« ikke er præcist defineret, bemærker den, at der ikke er foretaget nogen betalinger under denne bestemmelse i løbet af den undersøgte periode (84). |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen finder imidlertid, at RTP's forpligtelse til at »tilvejebringe andre ubestemte ad hoc-ydelser« (83) ikke er tilstrækkelig præcis til at sætte Kommissionen i stand til på forhånd og med tilstrækkelig grad af retssikkerhed at afgøre, om sådanne ydelser kan anses for at være public service. Selv om Kommissionen finder, at »andre ubestemte ydelser« ikke er præcist defineret, bemærker den, at der ikke er foretaget nogen betalinger under denne bestemmelse i løbet af den undersøgte periode (84).

| (172) | I betragtning af ovenstående konkluderer Kommissionen, at RTP's aktiviteter, som beskrevet i lov nr. 21/92 og igen defineret i public service-aftalerne, udgør klart definerede public service-forpligtelser. Selv om forpligtelsen til at tilvejebringe »andre ubestemte ydelser, der bestemmes på ad hoc-basis« ikke skulle være tilstrækkelig præcis til på forhånd at konkludere, at samtlige ydelser på dette område bør anses for at være public service, blev der ikke foretaget nogen betalinger med henvisning til denne bestemmelse i perioden 1992-1998. |
| --- | --- |

(172)

I betragtning af ovenstående konkluderer Kommissionen, at RTP's aktiviteter, som beskrevet i lov nr. 21/92 og igen defineret i public service-aftalerne, udgør klart definerede public service-forpligtelser. Selv om forpligtelsen til at tilvejebringe »andre ubestemte ydelser, der bestemmes på ad hoc-basis« ikke skulle være tilstrækkelig præcis til på forhånd at konkludere, at samtlige ydelser på dette område bør anses for at være public service, blev der ikke foretaget nogen betalinger med henvisning til denne bestemmelse i perioden 1992-1998.

| (173) | For det andet skal Kommissionen vurdere, om public service-forpligtelserne blev pålagt finansieringsmodtageren. |
| --- | --- |

(173)

For det andet skal Kommissionen vurdere, om public service-forpligtelserne blev pålagt finansieringsmodtageren.

| (174) | I henhold til meddelelsen om radio- og tv-virksomhed skal Kommissionen efterprøve, om public service-mandaterne blev overdraget RTP gennem en udtrykkelig formel handling (85). |
| --- | --- |

(174)

I henhold til meddelelsen om radio- og tv-virksomhed skal Kommissionen efterprøve, om public service-mandaterne blev overdraget RTP gennem en udtrykkelig formel handling (85).

| (175) | Som det bemærkes under betragtning 55, blev public service-forpligtelserne klart pålagt RTP på grundlag af forskellige love og aftaler, nemlig artikel 5 i lov nr. 58/90, artikel 4, stk. 1, og artikel 5 i lov nr. 21/92 og klausul 1 i public service-aftalerne. |
| --- | --- |

(175)

Som det bemærkes under betragtning 55, blev public service-forpligtelserne klart pålagt RTP på grundlag af forskellige love og aftaler, nemlig artikel 5 i lov nr. 58/90, artikel 4, stk. 1, og artikel 5 i lov nr. 21/92 og klausul 1 i public service-aftalerne.

| (176) | Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra de direkte interesserede eller fra de portugisiske myndigheder om, at public service-forpligtelsen ikke skulle være overdraget RTP gennem en tilstrækkelig formel handling. I overensstemmelse med meddelelsen om radio- og tv-virksomhed og i betragtning af de tidligere nævnte love og aftaler konkluderer Kommissionen, at der ikke er tvivl om, at RTP er forpligtet til at udføre public service-tv, hvorfor public service-mandatet formelt blev pålagt RTP. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra de direkte interesserede eller fra de portugisiske myndigheder om, at public service-forpligtelsen ikke skulle være overdraget RTP gennem en tilstrækkelig formel handling. I overensstemmelse med meddelelsen om radio- og tv-virksomhed og i betragtning af de tidligere nævnte love og aftaler konkluderer Kommissionen, at der ikke er tvivl om, at RTP er forpligtet til at udføre public service-tv, hvorfor public service-mandatet formelt blev pålagt RTP.

| (177) | Ikke blot blev public service-mandatet klart overdraget til RTP gennem en formel handling, men det blev også sikret, at public service-forpligtelsen blev udført som planlagt. Som allerede nævnt under betragtning 56 til 59 blev der oprettet forskellige kontrolmekanismer for at sikre, at RTP opfyldte public service-forpligtelsen som forudset. |
| --- | --- |

(177)

Ikke blot blev public service-mandatet klart overdraget til RTP gennem en formel handling, men det blev også sikret, at public service-forpligtelsen blev udført som planlagt. Som allerede nævnt under betragtning 56 til 59 blev der oprettet forskellige kontrolmekanismer for at sikre, at RTP opfyldte public service-forpligtelsen som forudset.

| (178) | For det første skal RTP fremlægge rapporter vedrørende opfyldelsen af public service-forpligtelserne og planer ledsaget af udtalelser fra Gabinete de Auditoria. RTP udarbejdede faktisk rapporter vedrørende sine public service-forpligtelser for perioden mellem 1992 og 1998 med en beskrivelse af opfyldelsen af hver enkelt public service-forpligtelse og angivelse af udgifter for hver enkelt forpligtelse på baggrund af et analytisk bogføringssystem. |
| --- | --- |

(178)

For det første skal RTP fremlægge rapporter vedrørende opfyldelsen af public service-forpligtelserne og planer ledsaget af udtalelser fra Gabinete de Auditoria. RTP udarbejdede faktisk rapporter vedrørende sine public service-forpligtelser for perioden mellem 1992 og 1998 med en beskrivelse af opfyldelsen af hver enkelt public service-forpligtelse og angivelse af udgifter for hver enkelt forpligtelse på baggrund af et analytisk bogføringssystem.

| (179) | For det andet kontrollerede finansministeren og et medlem af regeringen med ansvar for kommunikation opfyldelsen af public service-aftalen, ligesom den portugisiske finanskontrol reviderede de økonomiske aspekter. |
| --- | --- |

(179)

For det andet kontrollerede finansministeren og et medlem af regeringen med ansvar for kommunikation opfyldelsen af public service-aftalen, ligesom den portugisiske finanskontrol reviderede de økonomiske aspekter.

| (180) | For det tredje er der foretaget en ekstern revision på årsbasis. Kommissionen kan ikke være enig med SIC i, at udgifterne til public service-tv, som forelagt af de portugisiske myndigheder, og oplysningerne om RTP i public service-aftalerne, ikke skulle være pålidelige og dermed ikke skulle kunne tilstrækkeligt efterprøves. Kommissionen fremhæver, at en godkendt revisor foretog en årlig revision i perioden 1992-1998 af RTP's årsregnskaber. Selv om rapporterne om public service-forpligtelsen ikke altid var ledsaget af en revisionsrapport, sikrede reglerne for bogføringssystemet endvidere, at udgifterne for hver kompensationsberettiget public service-forpligtelse kunne kortlægges og kontrolleres korrekt. |
| --- | --- |

(180)

For det tredje er der foretaget en ekstern revision på årsbasis. Kommissionen kan ikke være enig med SIC i, at udgifterne til public service-tv, som forelagt af de portugisiske myndigheder, og oplysningerne om RTP i public service-aftalerne, ikke skulle være pålidelige og dermed ikke skulle kunne tilstrækkeligt efterprøves. Kommissionen fremhæver, at en godkendt revisor foretog en årlig revision i perioden 1992-1998 af RTP's årsregnskaber. Selv om rapporterne om public service-forpligtelsen ikke altid var ledsaget af en revisionsrapport, sikrede reglerne for bogføringssystemet endvidere, at udgifterne for hver kompensationsberettiget public service-forpligtelse kunne kortlægges og kontrolleres korrekt.

| (181) | På dette grundlag er det klart, at der er udført kontrol på tre forskellige niveauer, nemlig af Gabinete de Auditoria internt, af de ansvarlige regeringsorganer og af en ekstern revisionsvirksomhed. Selv om man kunne forestille sig, at der ikke blev foretaget en systematisk revision af rapporterne om public service-forpligtelserne, sikrede ovenfor beskrevne system, at forpligtelsen blev udført som planlagt. Kommissionen konkluderer derfor, at der fandtes en effektiv mekanisme i tidsrummet 1992-1998, som sikrede et effektivt tilsyn med opfyldelsen af RTP's public service-forpligtelser. |
| --- | --- |

(181)

På dette grundlag er det klart, at der er udført kontrol på tre forskellige niveauer, nemlig af Gabinete de Auditoria internt, af de ansvarlige regeringsorganer og af en ekstern revisionsvirksomhed. Selv om man kunne forestille sig, at der ikke blev foretaget en systematisk revision af rapporterne om public service-forpligtelserne, sikrede ovenfor beskrevne system, at forpligtelsen blev udført som planlagt. Kommissionen konkluderer derfor, at der fandtes en effektiv mekanisme i tidsrummet 1992-1998, som sikrede et effektivt tilsyn med opfyldelsen af RTP's public service-forpligtelser.

| (182) | Det tredje kriterium, som Kommissionen skal vurdere, består i at afgøre, om finansieringen står i forhold til nettoudgifterne forbundet med public service-forpligtelsen. |
| --- | --- |

(182)

Det tredje kriterium, som Kommissionen skal vurdere, består i at afgøre, om finansieringen står i forhold til nettoudgifterne forbundet med public service-forpligtelsen.

| (183) | I meddelelsen om radio- og tv-virksomhed beskrev Kommissionen de kriterier, den har til hensigt at lægge til grund for dens vurdering af proportionaliteten af statsfinansiering med krav om, at statsstøtten ikke må overskride nettoomkostningerne ved public service-opgaven, og at der ikke sker nogen fordrejning på markedet, som ikke er nødvendig som følge af opfyldelsen af public service-opgaverne (86). |
| --- | --- |

(183)

I meddelelsen om radio- og tv-virksomhed beskrev Kommissionen de kriterier, den har til hensigt at lægge til grund for dens vurdering af proportionaliteten af statsfinansiering med krav om, at statsstøtten ikke må overskride nettoomkostningerne ved public service-opgaven, og at der ikke sker nogen fordrejning på markedet, som ikke er nødvendig som følge af opfyldelsen af public service-opgaverne (86).

| (184) | For det første kræves det i meddelelsen om radio- og tv-virksomhed, at en korrekt beregning af udgifterne til public service-aktiviteterne indebærer, at udgifter og indtægter fordeles hensigtsmæssigt mellem public service-aktiviteterne og de kommercielle aktiviteter. |
| --- | --- |

(184)

For det første kræves det i meddelelsen om radio- og tv-virksomhed, at en korrekt beregning af udgifterne til public service-aktiviteterne indebærer, at udgifter og indtægter fordeles hensigtsmæssigt mellem public service-aktiviteterne og de kommercielle aktiviteter.

| (185) | Som beskrevet i betragtning 62 til 64 fastlægger public service-aftalerne en metode til fordeling af udgifter og indtægter, som RTP skal anvende. I nærværende sag er arbejdet principielt gjort lettere for Kommissionen, idet RTP faktisk har anvendt et analytisk bogføringssystem, der gør det muligt at kvantificere de kompensationsberettigede udgifter afholdt af virksomheden i forbindelse med udførelsen af hver enkelt af de kompensationsberettigede public service-opgaver. |
| --- | --- |

(185)

Som beskrevet i betragtning 62 til 64 fastlægger public service-aftalerne en metode til fordeling af udgifter og indtægter, som RTP skal anvende. I nærværende sag er arbejdet principielt gjort lettere for Kommissionen, idet RTP faktisk har anvendt et analytisk bogføringssystem, der gør det muligt at kvantificere de kompensationsberettigede udgifter afholdt af virksomheden i forbindelse med udførelsen af hver enkelt af de kompensationsberettigede public service-opgaver.

| (186) | Med udgangspunkt i dette system opføres hver enkelt kompensationsberettiget udgiftspost på en aktivitet, og fordeles dernæst på RTP's forskellige kompensationsberettigede public service-forpligtelser på grundlag af objektive bogføringsprincipper. |
| --- | --- |

(186)

Med udgangspunkt i dette system opføres hver enkelt kompensationsberettiget udgiftspost på en aktivitet, og fordeles dernæst på RTP's forskellige kompensationsberettigede public service-forpligtelser på grundlag af objektive bogføringsprincipper.

| (187) | Da indtægter fra hver af de kompensationsberettigede public service-funktioner fratrækkes driftsomkostningerne, sikrer systemet, at de årlige kompensationsbetalinger begrænses til nettoudgiften for hver enkelt public service-forpligtelse (se betragtning 65). |
| --- | --- |

(187)

Da indtægter fra hver af de kompensationsberettigede public service-funktioner fratrækkes driftsomkostningerne, sikrer systemet, at de årlige kompensationsbetalinger begrænses til nettoudgiften for hver enkelt public service-forpligtelse (se betragtning 65).

| (188) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at kriterierne til beregning af udgiften i princippet er fastlagt på en objektiv og gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

(188)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at kriterierne til beregning af udgiften i princippet er fastlagt på en objektiv og gennemsigtig måde.

| (189) | Kommissionen bemærker dog, at reglerne for udgiftskompensation kan undervurdere den faktiske nettoudgift ved RTP's public service-forpligtelse og kan føre til en strukturel underfinansiering af det reelle finansieringsbehov. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen bemærker dog, at reglerne for udgiftskompensation kan undervurdere den faktiske nettoudgift ved RTP's public service-forpligtelse og kan føre til en strukturel underfinansiering af det reelle finansieringsbehov.

| (190) | Som det fremgår af betragtning 65 og i overensstemmelse med aftalernes metode til beregning af udgifter, blev visse public service-udgifter ikke refunderet via årlige kompensationsbetalinger (87). De portugisiske myndigheder oplyste endvidere til Kommissionen, at selv om RTP skulle betale moms af de årlige kompensationsbetalinger, kunne disse udgifter ikke tages i betragtning i henhold til bogføringsreglerne (betragtning 96). Endelig har RTP i sine egne rapporter om public service-forpligtelsen ikke medtaget alle investeringer i udstyr til public service-opgaver, selv om de er medtaget i regnskaberne (se betragtning 67). |
| --- | --- |

(190)

Som det fremgår af betragtning 65 og i overensstemmelse med aftalernes metode til beregning af udgifter, blev visse public service-udgifter ikke refunderet via årlige kompensationsbetalinger (87). De portugisiske myndigheder oplyste endvidere til Kommissionen, at selv om RTP skulle betale moms af de årlige kompensationsbetalinger, kunne disse udgifter ikke tages i betragtning i henhold til bogføringsreglerne (betragtning 96). Endelig har RTP i sine egne rapporter om public service-forpligtelsen ikke medtaget alle investeringer i udstyr til public service-opgaver, selv om de er medtaget i regnskaberne (se betragtning 67).

| (191) | I overensstemmelse med Amsterdam-protokollen er det imidlertid op til medlemsstaterne selv at tilrettelægge deres ordninger for finansiering af public service-tv-virksomheder. I nærværende sag besluttede de portugisiske myndigheder ikke at refundere en del af public service-operatørens afholdte udgifter forbundet med udførelsen af mandatet. |
| --- | --- |

(191)

I overensstemmelse med Amsterdam-protokollen er det imidlertid op til medlemsstaterne selv at tilrettelægge deres ordninger for finansiering af public service-tv-virksomheder. I nærværende sag besluttede de portugisiske myndigheder ikke at refundere en del af public service-operatørens afholdte udgifter forbundet med udførelsen af mandatet.

| (192) | I denne sag betalte staten ikke blot årlige kompensationsbetalinger til RTP, men tildelte også yderligere finansiering i form af kapitalforhøjelser, lån og en aftale med socialsikringsmyndighederne. |
| --- | --- |

(192)

I denne sag betalte staten ikke blot årlige kompensationsbetalinger til RTP, men tildelte også yderligere finansiering i form af kapitalforhøjelser, lån og en aftale med socialsikringsmyndighederne.

| (193) | Selv om public service-aftalerne omfatter bestemmelser om statens årlige kompensationsbetalinger for driftsudgifter og om muligheden for kapitalforhøjelser i tilknytning til RTP's investeringer, nævnes der ikke i lovteksterne om RTP's public service-forpligtelser nogen form for finansiering på grundlag af lån eller nedsættelse af socialsikringsbidrag. I overensstemmelse med punkt 57 i meddelelsen om radio- og tv-virksomhed skal Kommissionen imidlertid undersøge, om samtlige foranstaltninger står i et rimeligt forhold til nettoudgifterne ved public service-opgaven. Kun hvis dette er tilfældet, kan finansieringen af RTP anses for at være forenelig med EF-traktatens artikel 86, stk. 2. |
| --- | --- |

(193)

Selv om public service-aftalerne omfatter bestemmelser om statens årlige kompensationsbetalinger for driftsudgifter og om muligheden for kapitalforhøjelser i tilknytning til RTP's investeringer, nævnes der ikke i lovteksterne om RTP's public service-forpligtelser nogen form for finansiering på grundlag af lån eller nedsættelse af socialsikringsbidrag. I overensstemmelse med punkt 57 i meddelelsen om radio- og tv-virksomhed skal Kommissionen imidlertid undersøge, om samtlige foranstaltninger står i et rimeligt forhold til nettoudgifterne ved public service-opgaven. Kun hvis dette er tilfældet, kan finansieringen af RTP anses for at være forenelig med EF-traktatens artikel 86, stk. 2.

| (194) | Kommissionen mener også, at de public service-forpligtelser, der er pålagt RTP, men som ikke er berettiget til kompensation, faktisk kan anses for at være legitime og for at være public service-forpligtelser, der er klart definerede og formelt overdragede af staten til public service-operatøren. I henhold til fællesskabsbestemmelserne kan den portugisiske stat således finansiere samtlige nettoudgifter, som RTP afholder i forbindelse med public service-tv. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen mener også, at de public service-forpligtelser, der er pålagt RTP, men som ikke er berettiget til kompensation, faktisk kan anses for at være legitime og for at være public service-forpligtelser, der er klart definerede og formelt overdragede af staten til public service-operatøren. I henhold til fællesskabsbestemmelserne kan den portugisiske stat således finansiere samtlige nettoudgifter, som RTP afholder i forbindelse med public service-tv.

| (195) | For så vidt angår denne beslutning, er det ikke nødvendigt på ny at foretage den eksakte beregning af de faktiske nettoudgifter, som RTP har afholdt i tilknytning til udførelsen af sine public service-forpligtelser. Det er tilstrækkeligt at påvise, at den samlede statslige finansiering modtaget af RTP i perioden 1992-1998 ikke oversteg de yderligere nettoudgifter afholdt af virksomheden med henblik på opfyldelsen af de nævnte public service-opgaver i samme periode. |
| --- | --- |

(195)

For så vidt angår denne beslutning, er det ikke nødvendigt på ny at foretage den eksakte beregning af de faktiske nettoudgifter, som RTP har afholdt i tilknytning til udførelsen af sine public service-forpligtelser. Det er tilstrækkeligt at påvise, at den samlede statslige finansiering modtaget af RTP i perioden 1992-1998 ikke oversteg de yderligere nettoudgifter afholdt af virksomheden med henblik på opfyldelsen af de nævnte public service-opgaver i samme periode.

| (196) | Tabel 6 viser en oversigt over RTP's public service-udgifter (investeringsudgifter og nettodriftsudgifter) som beregnet i henhold til reglerne for udgiftsbogføring og de modtagne kompensationsbetalinger til investeringer og driftsudgifter. |
| --- | --- |

(196)

Tabel 6 viser en oversigt over RTP's public service-udgifter (investeringsudgifter og nettodriftsudgifter) som beregnet i henhold til reglerne for udgiftsbogføring og de modtagne kompensationsbetalinger til investeringer og driftsudgifter.

| (197) | Først vises investeringerne i udstyr forbundet med public service-aktiviteterne (som allerede vist i tabel 5) og den forudsete kompensation til finansiering af investeringerne (som allerede vist i tabel 2). Dernæst vises RTP's nettodriftsudgifter (som allerede vist i tabel 4) og den forudsete kompensation for disse udgifter (som allerede vist i tabel 1). Sluttelig viser tabellen den forholdsvise fordel fra ad hoc-støtten som følge af den med socialsikringsmyndighederne indgåede aftale og af lånet.
  Tabel 6
  Oversigt over finansieringsbehov og kompensationsbehov for nettodriftsudgifter ved public service-aktiviteterne i overensstemmelse med bogføringsreglerne













  (i mio. PTE) |
| --- | --- |
| | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | I alt |
| Investeringsudgifter | 2 632,6 | 2 102,0 | 2 763,9 | 992,7 | 1 480,4 | 4 037,4 | 6 054,2 | 20 063,2 |
| Kapitaltilførsler | – 0 | – 0 | – 10 000,0 | – 12 800,0 | – 10 000,0 | – 14 000,0 | – 0 | – 46 800,0 |
| Difference mellem investeringsudgifter og kompensation | 2 632,6 | 2 102,0 | – 7 236,1 | – 11 807,3 | – 8 519,6 | – 9 962,6 | 6 054,2 | – 26 736,8 |
| Driftsudgifter ved public service-aktiviteterne | 6 718,2 | 7 960,0 | 8 384,1 | 8 103,3 | 17 217,1 | 37 972,1 | 30 101,3 | 116 456,1 |
| Kompensationsbetalinger | – 6 200,0 | – 7 100,0 | – 7 145,0 | – 7 200,0 | – 14 500,0 | – 10 350,0 | – 14 000,0 | – 66 495,0 |
| Socialsikringsmyndighederne | — | – 1 206,0 | — | — | — | — | — | – 1 206,0 |
| Lån | | | | | | | – 20 000,0 | – 20 000,0 |
| Difference mellem driftsudgifter og kompensation | 518,2 | – 346 | 1 239,1 | 903,3 | 2 717,1 | 27 622,1 | – 3 898,7 | 28 755,1 |
| Kilde: Årsregnskaberne og public service-rapporterne. |

(197)

Først vises investeringerne i udstyr forbundet med public service-aktiviteterne (som allerede vist i tabel 5) og den forudsete kompensation til finansiering af investeringerne (som allerede vist i tabel 2). Dernæst vises RTP's nettodriftsudgifter (som allerede vist i tabel 4) og den forudsete kompensation for disse udgifter (som allerede vist i tabel 1). Sluttelig viser tabellen den forholdsvise fordel fra ad hoc-støtten som følge af den med socialsikringsmyndighederne indgåede aftale og af lånet.

Tabel 6

Oversigt over finansieringsbehov og kompensationsbehov for nettodriftsudgifter ved public service-aktiviteterne i overensstemmelse med bogføringsreglerne

(i mio. PTE)

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

I alt

Investeringsudgifter

2 632,6

2 102,0

2 763,9

992,7

1 480,4

4 037,4

6 054,2

20 063,2

Kapitaltilførsler

– 0

– 0

– 10 000,0

– 12 800,0

– 10 000,0

– 14 000,0

– 0

– 46 800,0

Difference mellem investeringsudgifter og kompensation

2 632,6

2 102,0

– 7 236,1

– 11 807,3

– 8 519,6

– 9 962,6

6 054,2

– 26 736,8

Driftsudgifter ved public service-aktiviteterne

6 718,2

7 960,0

8 384,1

8 103,3

17 217,1

37 972,1

30 101,3

116 456,1

Kompensationsbetalinger

– 6 200,0

– 7 100,0

– 7 145,0

– 7 200,0

– 14 500,0

– 10 350,0

– 14 000,0

– 66 495,0

Socialsikringsmyndighederne

—

– 1 206,0

—

—

—

—

—

– 1 206,0

Lån

– 20 000,0

– 20 000,0

Difference mellem driftsudgifter og kompensation

518,2

– 346

1 239,1

903,3

2 717,1

27 622,1

– 3 898,7

28 755,1

Kilde: Årsregnskaberne og public service-rapporterne.

| (198) | Som allerede fremhævet indebar det system for årlige kompensationsbetalinger, som de portugisiske myndigheder havde valgt, at de faktiske udgifter ved RTP's public service-opgaver blev undervurderet, og at systemet førte til kumulering af gæld. For at holde RTP i økonomisk balance anvendte de portugisiske myndigheder i en anden fase punktuelle instrumenter for at finansiere RTP's udgifter fra public service-opgaverne. |
| --- | --- |

(198)

Som allerede fremhævet indebar det system for årlige kompensationsbetalinger, som de portugisiske myndigheder havde valgt, at de faktiske udgifter ved RTP's public service-opgaver blev undervurderet, og at systemet førte til kumulering af gæld. For at holde RTP i økonomisk balance anvendte de portugisiske myndigheder i en anden fase punktuelle instrumenter for at finansiere RTP's udgifter fra public service-opgaverne.

| (199) | Som det fremgår af tabel 6 overkompenserede kapitaltilførslen public service-investeringerne med 26 736,8 mio. PTE, hvorimod driftsudgifterne blev underkompenseret ved kompensationsbetalingerne og ad hoc-støtten med 28 755,1 mio. PTE. Selv om kapitaltilførslerne grundlæggende skulle finansiere investeringer i udstyr, blev denne kapital også brugt til at tilbagebetale kumuleret gæld. |
| --- | --- |

(199)

Som det fremgår af tabel 6 overkompenserede kapitaltilførslen public service-investeringerne med 26 736,8 mio. PTE, hvorimod driftsudgifterne blev underkompenseret ved kompensationsbetalingerne og ad hoc-støtten med 28 755,1 mio. PTE. Selv om kapitaltilførslerne grundlæggende skulle finansiere investeringer i udstyr, blev denne kapital også brugt til at tilbagebetale kumuleret gæld.

| (200) | Som det fremgår af tabel 6, var den samlede kompensation lavere end 2 018,3 mio. PTE for nettoudgifterne ved public service-forpligtelserne (28 755,1 mio. minus 26 736,8 mio. PTE). Kommissionen konkluderer således, at i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne står statens samlede finansiering i et rimeligt forhold til RTP's nettodriftsudgifter ved public service-forpligtelserne for den undersøgte periodes vedkommende. |
| --- | --- |

(200)

Som det fremgår af tabel 6, var den samlede kompensation lavere end 2 018,3 mio. PTE for nettoudgifterne ved public service-forpligtelserne (28 755,1 mio. minus 26 736,8 mio. PTE). Kommissionen konkluderer således, at i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne står statens samlede finansiering i et rimeligt forhold til RTP's nettodriftsudgifter ved public service-forpligtelserne for den undersøgte periodes vedkommende.

| (201) | Kommissionen mener, at de modtagne midler sandsynligvis var endnu mindre end de samlede nettoudgifter afholdt i forbindelse med udførelsen af mandatet for public service-tv, som staten havde tildelt RTP, når det tages i betragtning, at tabel 6 ikke omfatter samtlige udgifter, som RTP afholdte i tilknytning til public service-tv i perioden 1992-1998. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen mener, at de modtagne midler sandsynligvis var endnu mindre end de samlede nettoudgifter afholdt i forbindelse med udførelsen af mandatet for public service-tv, som staten havde tildelt RTP, når det tages i betragtning, at tabel 6 ikke omfatter samtlige udgifter, som RTP afholdte i tilknytning til public service-tv i perioden 1992-1998.

| (202) | I henhold til meddelelsen om radio- og tv-virksomhed skal Kommissionen sikre sig, at statens finansiering ikke blot står i et rimeligt forhold til nettoudgifterne ved udøvelsen af public service, men også at der ikke sker fordrejninger på markedet i forbindelse med de kommercielle aktiviteter, der hidrører fra public service-aktiviteterne, og hvis udgifter ikke korrekt modsvares på indtægtssiden, og som ikke er nødvendige for udførelsen af public service-opgaven. En sådan fordrejning vil være til stede, hvis RTP presser priserne på reklamemarkedet, hvorefter konkurrenternes indtægter falder (88). I så tilfælde ville RTP ikke maksimere sine kommercielle indtægter, men unødvendigt øge sit behov for statsfinansiering. I henhold til meddelelsen om radio- og tv-virksomhed vil bevis for sådan adfærd ikke blive anset for at være et led i public service-opgaven, der er blevet overdraget selskabet (89). |
| --- | --- |

(202)

I henhold til meddelelsen om radio- og tv-virksomhed skal Kommissionen sikre sig, at statens finansiering ikke blot står i et rimeligt forhold til nettoudgifterne ved udøvelsen af public service, men også at der ikke sker fordrejninger på markedet i forbindelse med de kommercielle aktiviteter, der hidrører fra public service-aktiviteterne, og hvis udgifter ikke korrekt modsvares på indtægtssiden, og som ikke er nødvendige for udførelsen af public service-opgaven. En sådan fordrejning vil være til stede, hvis RTP presser priserne på reklamemarkedet, hvorefter konkurrenternes indtægter falder (88). I så tilfælde ville RTP ikke maksimere sine kommercielle indtægter, men unødvendigt øge sit behov for statsfinansiering. I henhold til meddelelsen om radio- og tv-virksomhed vil bevis for sådan adfærd ikke blive anset for at være et led i public service-opgaven, der er blevet overdraget selskabet (89).

| (203) | I beslutningen om procedurens indledning bekræftede Kommissionen, at hvis der skulle foreligge bevis for en sådan adfærd, ville den tage disse fordrejninger i betragtning og det dermed forbundne højere statslige finansieringsbehov i vurderingen af en eventuel overkompensation. I den fase af proceduren bemærkede Kommissionen, at »den ikke på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af, kunne afgøre, om RTP havde udvist en sådan adfærd« (90). |
| --- | --- |

(203)

I beslutningen om procedurens indledning bekræftede Kommissionen, at hvis der skulle foreligge bevis for en sådan adfærd, ville den tage disse fordrejninger i betragtning og det dermed forbundne højere statslige finansieringsbehov i vurderingen af en eventuel overkompensation. I den fase af proceduren bemærkede Kommissionen, at »den ikke på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af, kunne afgøre, om RTP havde udvist en sådan adfærd« (90).

| (204) | Efter opfordringen til at fremsætte bemærkninger på tidspunktet for procedurens indledning modtog Kommissionen ingen bemærkninger fra RTP's konkurrenter, som kunne tyde på eller påvise, at RTP udviste konkurrencebegrænsende adfærd på kommercielle markeder, som kunne føre til større finansiering fra statens side, hvilket ville være uforeneligt med traktaten (91). |
| --- | --- |

(204)

Efter opfordringen til at fremsætte bemærkninger på tidspunktet for procedurens indledning modtog Kommissionen ingen bemærkninger fra RTP's konkurrenter, som kunne tyde på eller påvise, at RTP udviste konkurrencebegrænsende adfærd på kommercielle markeder, som kunne føre til større finansiering fra statens side, hvilket ville være uforeneligt med traktaten (91).

| (205) | I denne sammenhæng mener Kommissionen ikke, at der er tale om en sådan adfærd. Kommissionen konkluderer derfor, at RTP ikke synes at have tyet til konkurrencebegrænsende adfærd på de kommercielle markeder, som skulle have ført til et større behov for statsfinansiering og dermed til en overkompensation. |
| --- | --- |

(205)

I denne sammenhæng mener Kommissionen ikke, at der er tale om en sådan adfærd. Kommissionen konkluderer derfor, at RTP ikke synes at have tyet til konkurrencebegrænsende adfærd på de kommercielle markeder, som skulle have ført til et større behov for statsfinansiering og dermed til en overkompensation.

| (206) | På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at aftalen med socialsikringsmyndighederne, kapitaltilførslerne og den ansvarlige lånekapital er at betragte som statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Finansieringen af RTP i form af ad hoc-støtte er imidlertid forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 86, stk. 2. Den samlede finansiering står i rimeligt forhold til de nettoudgifter, der svarer til de public service-forpligtelser, der klart er defineret og overdraget. Statsfinansieringen påvirker således ikke samhandelen eller konkurrencevilkårene i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse som omhandlet i EF-traktatens artikel 86, stk. 2 (92). |
| --- | --- |

(206)

På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at aftalen med socialsikringsmyndighederne, kapitaltilførslerne og den ansvarlige lånekapital er at betragte som statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Finansieringen af RTP i form af ad hoc-støtte er imidlertid forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 86, stk. 2. Den samlede finansiering står i rimeligt forhold til de nettoudgifter, der svarer til de public service-forpligtelser, der klart er defineret og overdraget. Statsfinansieringen påvirker således ikke samhandelen eller konkurrencevilkårene i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse som omhandlet i EF-traktatens artikel 86, stk. 2 (92).

VI.   KONKLUSION

| (207) | Kommissionen mener, at Portugal ulovligt har ydet den pågældende ad hoc-støtte i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. På baggrund af ovenstående analyse konkluderer Kommissionen, at aftalen indgået med socialsikringsmyndighederne i 1993, kapitaltilførslerne i tidsrummet 1994-1997 og lånet fra 1998 udgør statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Foranstaltningerne er tildelt under anvendelse af statsmidler, truer med at fordreje konkurrencevilkårene til fordel for RTP og påvirker samhandelen. Som det fremgår af analysen ovenfor, opfylder foranstaltningerne ikke de betingelser, der er opstillet i Altmark-dommen, da de ikke kan anses for at være led i en kompensationsordning efter kriterier fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. Det står endvidere klart, at RTP ikke blev udvalgt inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, som kunne sikre et minimalt omkostningsniveau, og at det ikke synes at kunne påvises, at beløbet for ad hoc-betalingerne blev fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed ville have haft. |
| --- | --- |

(207)

Kommissionen mener, at Portugal ulovligt har ydet den pågældende ad hoc-støtte i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. På baggrund af ovenstående analyse konkluderer Kommissionen, at aftalen indgået med socialsikringsmyndighederne i 1993, kapitaltilførslerne i tidsrummet 1994-1997 og lånet fra 1998 udgør statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Foranstaltningerne er tildelt under anvendelse af statsmidler, truer med at fordreje konkurrencevilkårene til fordel for RTP og påvirker samhandelen. Som det fremgår af analysen ovenfor, opfylder foranstaltningerne ikke de betingelser, der er opstillet i Altmark-dommen, da de ikke kan anses for at være led i en kompensationsordning efter kriterier fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. Det står endvidere klart, at RTP ikke blev udvalgt inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, som kunne sikre et minimalt omkostningsniveau, og at det ikke synes at kunne påvises, at beløbet for ad hoc-betalingerne blev fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed ville have haft.

| (208) | Undtagelsesbestemmelsen i artikel 86, stk. 2, finder anvendelse på ad hoc-foranstaltninger. Som det fremgår af analysen ovenfor, udgjorde foranstaltningerne kompensation for public service-forpligtelser, der klart var defineret og overdraget til RTP. Som bemærket ovenfor står ad hoc-foranstaltningerne i rimeligt forhold til nettoudgifterne ved RTP's public service-aktiviteter. Foranstaltningerne fordrejer ikke konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, da de står i et rimeligt forhold til nettoudgifterne ved den af RTP udførte public service, og RTP udviste ikke konkurrencebegrænsende adfærd i sine kommercielle aktiviteter — |
| --- | --- |

(208)

Undtagelsesbestemmelsen i artikel 86, stk. 2, finder anvendelse på ad hoc-foranstaltninger. Som det fremgår af analysen ovenfor, udgjorde foranstaltningerne kompensation for public service-forpligtelser, der klart var defineret og overdraget til RTP. Som bemærket ovenfor står ad hoc-foranstaltningerne i rimeligt forhold til nettoudgifterne ved RTP's public service-aktiviteter. Foranstaltningerne fordrejer ikke konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, da de står i et rimeligt forhold til nettoudgifterne ved den af RTP udførte public service, og RTP udviste ikke konkurrencebegrænsende adfærd i sine kommercielle aktiviteter —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte, som Portugal har ydet til RTP, på et beløb på 68 006 mio. PTE i form af en aftale indgået med socialsikringsmyndighederne i 1993, af kapitaltilførsler i perioden 1994-1997 og af et lån i 1998 er forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 86, stk. 2, da den ikke har ført til nogen overkompensation af de nettoudgifter, der er forbundet med de public service-opgaver, der er overdraget RTP.

Artikel 2

Følgende foranstaltninger udgør ikke statsstøtte: fritagelsen fra afgifter og gebyrer for registrering, betalingen for overførslen af nettet til udsendelse af tv-signaler, faciliteter med hensyn til betalingen af den årlige afgift for brug af nettet, protokollen om støtte til filmproduktion, obligationsudstedelsen og omstruktureringsplanen for 1996-2000.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. oktober 2003.

På Kommissionens vegne

Mario MONTI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT C 85 af 9.4.2002, s. 9.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (nu artikel 88) (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1). Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

3

(4)  I henhold til artikel 5 »giver udøvelsen af de public service-forpligtelser, der er pålagt RTP SA (...), ret til en kompensationsbetaling, hvis eksakte beløb svarer til de faktiske meromkostninger forbundet med tilvejebringelsen af denne public service og fastlægges på grundlag af objektivt kvantificerbare kriterier og under hensyntagen til princippet om effektiv forvaltning«.

4

(5)  Artikel 3, stk. 2 og 3, i lov nr. 84/88 af 20.7.1988.

5

(6)  Lovdekret nr. 404/90 af 21.12.1990.

6

(7)  Lovdekret nr. 138/91 af 8.4.1991.

7

(8)  For vurderingen af netværksværdien henvises til Kommissionens beslutning fra november 1996, der bestemte, at denne værdi var i overensstemmelse med markedsværdien.

8

(9)  RTP overførte i 1991 aktiverne til TDP mod deltagelse i virksomheden svarende til aktivernes værdi. Senere blev staten eneejer af TDP. Dog synes staten ikke at have betalt RTP i kontanter, men gjorde sig til debitor for RTP for et beløb på 5 400 mio. PTE. Sidenhen justerede RTP dette krav med tidligere tab. I betragtning af, at RTP faktisk havde lidt tab af aktiver, besluttede staten i 1993 at støtte RTP ved at tilføre virksomheden kapital. Denne transaktion tog form af en kapitaltilførsel på et beløb svarende til de fra RTP overførte aktiver.

9

(10)  Hovedaktionærerne er koncernen Banco Espírito Santo (9,3 %), Brandes Investments Partners (5,5 %), Telefonica (4,8 %), koncernen Caixa Geral de Depósitos (4,7 %) og koncernen BPI (2,9 %).

10

(11)  Artikel 13, stk. 1, litra f), i lov nr. 58/90 af 7.9.1990 om udøvelsen af tv-spredningsvirksomhed.

11

(12)  Artikel 5 i lovdekret nr. 401/90 af 20.12.1990, ændret ved artikel 13 i lovdekret nr. 40/95 af 15.2.1995.

12

(13)  Artikel 4, stk. 2, i lovdekret nr. 401/90.

13

(14)  Indbetalinger var som følger: i 1992 3 650 mio. PTE, 1993 3 680 mio. PTE, 1994 3 101 mio. PTE, 1995 2 866 mio. PTE og i 1996 2 876 mio. PTE.

14

(15)  I marts 1996 og december 1997.

15

(16)  Lovdekret nr. 40/95, ændret ved lovdekret nr. 458/99 af 5.12.1999.

16

(17)  Klausul 14 i den tidligere og klausul 21 i den nye public service-aftale.

17

(18)  Lov nr. 7/98.

18

(19)  Artikel 1 i lovdekret nr. 160/96.

19

(20)  I 1999 anvendtes en sats på 3,54 %, i 2000 4,14 %, i 2001 5,05 %, i 2002 3,62 % og i 2003 2,95 %.

20

(21)  Artikel 5 i den ændrede låneaftale.

21

(22)  Lovdekret nr. 40 341 af 18.10.1955, hvorefter den portugisiske stat vil fremme »oprettelsen af et aktieselskab (...), hvormed den kan indgå en aftale om levering af public service-tv på det portugisiske område«.

22

(23)  Punkt 11.4 og 11.5 i regeringsafgørelse nr. 49/90 af 31.12.1990, og punkt 3 i regeringsafgørelse nr. 6/92 af 22.2.1992.

23

(24)  Lov nr. 21/92 af 14.8.1992.

24

(25)  Bilaget til lov nr. 21/92 om vedtægterne for RTP fastlægger i artikel 3, stk. 2 og 3, at selskabet kan udøve følgende aktiviteter: i) udøvelse af reklamefinansieret tv-spredning, ii) markedsføring af produkter, navnlig programmer og publikationer i tilknytning til aktiviteterne, iii) teknisk og erhvervsuddannelsesmæssig rådgivning og samarbejde med andre nationale eller udenlandske enheder, iv) markedsføring og udlejning af tv-udstyr, film, magnetbånd, videokassetter og lignende produkter, v) deltagelse i europæiske økonomiske firmagrupper samt deltagelse i andre selskabers kapital under alle lovlige erhvervsformer.

25

(26)  Kort-, mellem- og langfristet gæld til kreditinstitutter og i forhold til obligationer.

26

Kilde: RTP's regnskaber.

Kilde:

(27)  Lov nr. 58/90 af 7.9.1990 om udøvelsen af tv-spredningsvirksomhed.

27

(28)  Den 17.3.1993 undertegnedes en public service-aftale (den tidligere public service-aftale) mellem den portugisiske stat og RTP. Den 31.12.1996 blev denne aftale erstattet af den nye public service-aftale.

28

(29)  RTP skal a) overholde principperne om frihed, uafhængighed, ikke-diskrimination og ikke-koncentration, b) sikre sin uafhængighed i forhold til offentlige institutioner, c) udforme sin programlægning i offentlighedens interesse efter krav om kvalitet og diversitet.

29

(30)  RTP skal a) c) bidrage til offentlighedens oplysning, information og uddannelse generelt, b) sikre nyhedsdækningen, d)-h) stille sendetid til rådighed for meddelelser, kommuniquéer og officielle påbud fra trosretninger, politiske partier, fagforeninger, offentlige institutioner og regeringen, i) udsende to programmer af generel karakter, hvoraf det ene mindst skal dække de selvstyrende regioner Azorerne og Madeira, j) m) udsende programmer af uddannelsesmæssig, sportslig og kulturel karakter samt alment uddannende programmer, l) støtte og fremme filmproduktion, n) opbevare audiovisuelle arkiver, o) sikre nødvendige midler til udveksling af programmer og oplysninger med de selvstyrende regioner Azorerne og Madeira, p) producere og udsende programmer til portugisiske samfund i udlandet, q) samarbejde med portugisisksprogede lande, r) sikre direkte dækning af vigtige begivenheder i udlandet, s) opretholde kontakter med virksomheder, som inden for EU udøver public service-tv, t) sikre, at udøvelsen af tv-virksomheden overholder retningslinjer udstedt af kompetente internationale institutioner.

30

(31)  Klausul 4 i den tidligere og klausul 4 og 5 i den nye public service-aftale.

31

(32)  Klausul 5-8 og 10 i den tidligere og klausul 6-13 i den nye public service-aftale.

32

(33)  Artikel 1 i den tidligere public service-aftale fastlægger, at formålet med aftalen er at fastlægge betingelserne for RTP's udøvelse af public service-tv. I artikel 1 i den nye public service-aftale fastlægges det, at RTP er eneste udøver af public service-tv i henhold til artikel 5 i lov nr. 58/90 og til artikel 4 i lov nr. 21/92.

33

(34)  Klausul 9 i den tidligere og klausul 23 i den nye public service-aftale.

34

(35)  Klausul 15, 16, 18 og 19 i den tidligere og klausul 18 og 25 i den nye public service-aftale.

35

(36)  Klausul 19 i den tidligere og klausul 25 i den nye public service-aftale samt artikel 47, stk. 2, i lov nr. 31 A/98.

36

(37)  Klausul 13 i den tidligere og klausul 20 i den nye public service-aftale.

37

(38)  Klausul 14 i den tidligere og klausul 21 i den nye public service-aftale.

38

(39)  Klausul 12 i den tidligere public service-aftale fastlægger nærmere de udgifter, der kan kompenseres, og beregningsmetoden herfor: dækningsdifferencen (forskellen mellem RTP 1's udgifter og udgifter afholdt af den største private tv-operatør), driftstab for de selvstyrende regioner, driftstab for de audiovisuelle arkiver, driftsudgifter for RTP-Internacional, driftsudgifter for det internationale samarbejde med portugisisksprogede afrikanske lande, udgifter fra gratis sendetid til bestemte enheder, udgifter til afdelinger og korrespondenter samt udgifter til Fundação do Teatro de São Carlos. Klausul 15 i den nye public service-aftale fastlægger nærmere de udgifter, der skal kompenseres, og beregningsmetoden herfor. De udgifter, der skal omfattes, er: driftsudgifter for RTP 1 og RTP 2, forpligtelser til særlige tjenesteydelser som omhandlet i klausul 7, stk. 1, litra 1), og dækningsdifferencen.

39

(40)  Oplysninger fra de portugisiske myndigheder i brev af 31.3.1999.

40

(41)  Klausul 14, stk. 2, i den nye public service-aftale.

41

(42)  Bortset fra udgifter i tilknytning til dækningsdifferencen.

42

(43)  Stk. 1 og 3 i klausul 19 i den nye public service-aftale. Den nye public service-aftale fastlægger, at udgifter til drift af RTP 2 vil kunne kompenseres med tilbagevirkende kraft fra den 1.1.1996.

43

(44)  Selv om Sport TV ikke er en public service-aktivitet, der er berettiget til kompensationsbetaling, trak RTP overskuddet fra Sport TV fra udgifterne i forbindelse med public service. Grundlaget herfor er artikel 47, stk. 3, i lov nr. 32-A/98 af 14. juli 1998, som fastlægger, at RTP's overskud fra drift eller deltagelse i andre kanaler skal tjene til finansiering af public service-aktiviteter.

44

Kilde: De portugisiske myndigheder og public service-rapporterne.

Kilde:

(45)  Sag T-46/97, SIC mod Kommissionen, Sml. 2000 II, s. 2125.

45

(46)  NN 141/95, Finansiering af Radiotelevisão Portuguesa (EFT C 67 af 4.3.1997, s. 10).

46

(47)  Lovdekret nr. 91/A/77 trak RTP's vedtægter fra 1976 tilbage og fastlagde, at RTP skulle overgå til at blive forvaltet af en administrativ kommission.

47

(48)  Med henvisning til sag C-53/00, Ferring, Sml 2001 I, s. 9067.

48

(49)  Klausul 3 og 4 i public service-aftalen af 31.12.1996.

49

(50)  I henhold til klausul 14 i public service-aftalen fra 1993 og klausul 21, stk. 3, i public service-aftalen fra 1996: »deltagelse i nævnte investeringer sker fortrinsvis fra førstekontrahentens side i dennes egenskab af aktionær i form af kapitalforhøjelse.«

50

(51)  Punkt 10 i meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne (EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3).

51

(52)  I denne henseende henvises til definitionen på en offentlig virksomhed i henhold til artikel 2, stk. 1, litra b), i Kommissionens direktiv 2000/52/EF af 26. juli 2000 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75).

52

(53)  Se sag T-358/94, Compagnie nationale Air France mod Kommissionen, Sml. 1996 II, s. 2109.

53

(54)  Se sag C-342/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 2459, præmis 46.

54

(55)  Sag C-342/96, præmis 48.

55

(56)  Se sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 4397.

56

(57)  Kommissionen anmodede om specifikke oplysninger om de indikatorer, som Domstolen fastlagde i sag nr. 482/99 i brev af 16.6.2003.

57

(58)  Se sag 70/85, Van Der Kooy mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 219, præmis 37.

58

(59)  Domstolens dom i forenede sager C-159/91 og C 160/91, Poucet mod Assurances générales de France et Caisse mutuelle régionale du Languedoc-Roussillon, Sml. 1993 I, s. 637.

59

(60)  Se sag C-295/97, Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA mod International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH et Ministero della Difesa, Sml. 1999 I, s. 3735, præmis 35.

60

(61)  Artikel 1 i lovdekret nr. 160/96.

61

(62)  Se punkt 1.2 i meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (EFT C 71 af 11.3.2000, s. 14).

62

(63)  Som også anført i artikel 4, stk. 3, litra l), i lov nr. 21/92, i klausul 5, stk. 1, litra j), i public service-aftalen fra 1993 og klausul 7, stk. 1, litra m), i public service-aftalen fra 1996.

63

(64)  Artikel 5 i lov nr. 21/92.

64

(65)  Brev fra de portugisiske myndigheder af 14.12.1995.

65

(66)  Lovdekret nr. 91-A/77 fastlagde, at RTP skulle forvaltes af en administrativ kommission på grund af den strukturelle krise.

66

(67)  Se sag C-342/96.

67

(68)  NN 141/95, Finansiering af Radiotelevisão Portuguesa (EFT C 67 af 4.3.1997, s. 10).

68

(69)  Sag T-46/97, præmis 50.

69

(70)  Meddelelse til medlemsstaterne fra Kommissionen — Anvendelse af EØF-traktatens artikel 92 og 93 og af artikel 5 i Kommissionens direktiv 80/723/EØF på offentlige virksomheder i fremstillingssektoren (EFT C 307 af 13.11.1993, s. 3).

70

(71)  Denne referencesats ville basere sig på interbankrenten for swaps over fem år, forhøjet med en præmie (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3). Portugals referencesatser siden 1.1.1997 findes på følgende internetadresse: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html

71

(72)  Se forenede sager T-85/00, T-216/00, T-299/00 og T-300/00, Métropole Télevision SA (M6) (T-185/00), Antena 3 de Televisión, SA (T-216/00), Gestevisión Telecinco, SA (T-299/00) og SIC — Sociedade Independente de Communicação, SA (T-300/00) mod Kommissionen, Sml. 2002 II, s. 3805.

72

(73)  I henhold til Domstolens retspraksis må det antages, at samhandelen påvirkes af støtten, når en finansiel støtte, som ydes af en stat, styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for Fællesskabet. Sag 730/79, Philip Morris Holland mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671, præmis 11. C-303/88, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991 I, s. 1433, præmis 17, C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, Sml. 2000 I, s. 6857, præmis 33.

73

(74)  Domstolens dom af 24.7.2003 i sag C-280/00, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrgesellschaft Altmark GmbH, Sml. 2003 I, s. 7747.

74

(75)  Præmis 101 til 109 i Altmark-dommen. Domstolen undersøgte her spørgsmålet, om visse statslige betalinger til transportvirksomheder og som udgjorde statsstøtte kunne betragtes som forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 77 i deres egenskab af betaling for udførelsen af tjenesteydelser af offentlig interesse. Domstolen udelukkede ikke denne mulighed, når visse betingelser fastlagt i afledt ret vedrørende transportsektoren er opfyldt. Dette ræsonnement bør finde tilsvarende anvendelse på virksomheder, der har fået pålagt udførelsen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, og med udgangspunkt i artikel 86, stk. 2.

75

(76)  EFT C 320 af 15.11.2001, s. 5.

76

(77)  Se punkt 29 i meddelelsen.

77

(78)  I protokollen hedder det, at offentlig radio- og tv-virksomhed hænger direkte sammen med de demokratiske, sociale og kulturelle behov i de enkelte samfund og med nødvendigheden af at bevare mediepluralisme. Mere specifikt hedder det, at medlemsstaterne har »kompetence til (...) at finansiere public service radio- og tv-virksomhed, for så vidt finansieringen ydes til radio- og fjernsynsforetagender, så disse kan opfylde deres public service-opgaver som pålagt dem, defineret og tilrettelagt af de enkelte medlemsstater, og denne finansiering ikke ændrer handels- og konkurrencevilkårene i Fællesskabet i et omfang, der strider mod de fælles interesser, idet der tages hensyn til opfyldelsen af disse public service-opgaver«.

78

(79)  Se punkt 33 i meddelelsen.

79

(80)  Se punkt 33 i meddelelsen.

80

(81)  Se punkt 33 i meddelelsen.

81

(82)  Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredningsvirksomhed (EFT L 298 af 17.10.1989, s. 23). Det hedder i direktivets artikel 5, at »medlemsstaterne skal (...) drage omsorg for, at tv-radiospredningsorganerne afsætter mindst 10 % af sendetiden (...) eller alternativt (...) mindst 10 % af deres programbudget til europæiske programmer, der er fremstillet af producenter, som er uafhængige af disse organer«.

82

I overensstemmelse med betragtning 45 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed (EFT L 202 af 30.7.1997, s. 60) hedder det endvidere, at »målsætningen om at støtte den europæiske programindustri kan opfyldes i medlemsstaterne (...) ved at de pålægger visse tv-spredningsorganisationer en pligt til at varetage offentlige interesser, herunder pligt til i væsentligt omfang at investere i europæiske produktioner«.

(83)  Klausul 13 i den tidligere og klausul 7, stk. 1, litra a), i den nye public service-aftale.

83

(84)  Brev fra de portugisiske myndigheder af 30.6.1999.

84

(85)  Punkt 40 i meddelelsen.

85

(86)  Punkt 57 og 58 i meddelelsen.

86

(87)  De driftsudgifter for kanal 1 og 2, som i overensstemmelse med den tidligere public service-aftale svarede til finansieringsudgifter og til korrespondentudgifter, som ligeledes påløber andre operatører.

87

(88)  Punkt 58 i meddelelsen.

88

(89)  Punkt 58 i meddelelsen.

89

(90)  Punkt 91 i åbningsskrivelsen.

90

(91)  Det skal understreges, at klageren, SIC, i 1993 ligeledes påstod overtrædelse af EF-traktatens artikel 86, stk. 1 (tidl. artikel 90), i forbindelse med en juridisk enhed oprettet af den portugisiske stat på markedet for reklame og i forbindelse med RTP's programerhvervelsespolitik (se også Kommissionens beslutning 89/536/EØF (EFT L 284 af 3.10.1989, s. 36). Kommissionen vurderede efterfølgende påstandene i lyset af artikel 86, stk. 1.

91

(92)  Punkt 58 i meddelelsen.

92

---

| 6.6.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 142/26

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 22. september 2004

om den statsstøtte, som Det Forenede Kongerige vil give British Energy plc

(meddelt under nummer K(2004) 3474)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/407/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   PROCEDURE

| (1) | Den 9. september 2002 iværksatte regeringen i Det Forenede Kongerige (»UK«) en redningspakke for det britiske el-selskab British Energy plc (»BE«). Kommissionen traf beslutning om at undlade at gøre indsigelse i sagen den 27. november 2002 (2). I henhold til beslutningen havde de britiske myndigheder en frist indtil den 9. marts 2003 til at forelægge en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller til at dokumentere, at støtten var blevet tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(1)

Den 9. september 2002 iværksatte regeringen i Det Forenede Kongerige (»UK«) en redningspakke for det britiske el-selskab British Energy plc (»BE«). Kommissionen traf beslutning om at undlade at gøre indsigelse i sagen den 27. november 2002 (2). I henhold til beslutningen havde de britiske myndigheder en frist indtil den 9. marts 2003 til at forelægge en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller til at dokumentere, at støtten var blevet tilbagebetalt.

| (2) | Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om en omstruktureringsplan. Den britiske regerings meddelelse blev registreret under statsstøttesag NN 45/03, da visse omstruktureringsforanstaltninger, som muligvis omfattede støtte, allerede var trådt i kraft. Der blev indsendt yderligere oplysninger den 13. marts 2003. Der blev holdt møde mellem repræsentanter fra henholdsvis Kommissionen og de britiske myndigheder den 28. marts 2003. Kommissionen anmodede de britiske myndigheder om oplysninger den 21. april 2003, og de britiske myndigheder svarede den 2. maj 2003. |
| --- | --- |

(2)

Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om en omstruktureringsplan. Den britiske regerings meddelelse blev registreret under statsstøttesag NN 45/03, da visse omstruktureringsforanstaltninger, som muligvis omfattede støtte, allerede var trådt i kraft. Der blev indsendt yderligere oplysninger den 13. marts 2003. Der blev holdt møde mellem repræsentanter fra henholdsvis Kommissionen og de britiske myndigheder den 28. marts 2003. Kommissionen anmodede de britiske myndigheder om oplysninger den 21. april 2003, og de britiske myndigheder svarede den 2. maj 2003.

| (3) | Ved brev af 23. juli 2003 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fastsatte procedure, for så vidt angik støtten. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 23. juli 2003 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fastsatte procedure, for så vidt angik støtten.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.

| (5) | De britiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger vedrørende indledningen af proceduren for Kommissionen ved brev af 22. august 2003, der indgik til Kommissionen samme dag. |
| --- | --- |

(5)

De britiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger vedrørende indledningen af proceduren for Kommissionen ved brev af 22. august 2003, der indgik til Kommissionen samme dag.

| (6) | Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Den fremsendte dem til Det Forenede Kongerige, der fik lejlighed til at reagere; Det Forenede Kongeriges bemærkninger blev modtaget ved brev af 29. oktober 2003, der indgik til Kommissionen den 30. oktober 2003. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Den fremsendte dem til Det Forenede Kongerige, der fik lejlighed til at reagere; Det Forenede Kongeriges bemærkninger blev modtaget ved brev af 29. oktober 2003, der indgik til Kommissionen den 30. oktober 2003.

| (7) | Kommissionen mødtes med de britiske myndigheder den 7. oktober 2003. Efter dette møde forelagde Det Forenede Kongerige oplysninger ved brev af 5. november 2003, som indgik den 10. november 2003. Endnu et møde fandt sted den 28. november 2003. Kommissionen anmodede Det Forenede Kongerige om oplysninger den 5. december 2003, og de britiske myndigheder svarede den 22. december 2003. Endnu et møde fandt sted den 2. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde oplysninger den 4. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde nye oplysninger den 10. marts 2004. Et møde fandt sted den 22. marts 2004. Kommissionen fremsendte en ny anmodning den 19. april 2004, og Det Forenede Kongerige svarede den 11. maj 2004. Et møde fandt sted den 7. juni 2004. Der blev forelagt nye oplysninger den 1. juli 2004, og der blev holdt et møde den 29. juli 2004. Det Forenede Kongerige forelagde yderligere oplysninger den 23. august 2004. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen mødtes med de britiske myndigheder den 7. oktober 2003. Efter dette møde forelagde Det Forenede Kongerige oplysninger ved brev af 5. november 2003, som indgik den 10. november 2003. Endnu et møde fandt sted den 28. november 2003. Kommissionen anmodede Det Forenede Kongerige om oplysninger den 5. december 2003, og de britiske myndigheder svarede den 22. december 2003. Endnu et møde fandt sted den 2. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde oplysninger den 4. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde nye oplysninger den 10. marts 2004. Et møde fandt sted den 22. marts 2004. Kommissionen fremsendte en ny anmodning den 19. april 2004, og Det Forenede Kongerige svarede den 11. maj 2004. Et møde fandt sted den 7. juni 2004. Der blev forelagt nye oplysninger den 1. juli 2004, og der blev holdt et møde den 29. juli 2004. Det Forenede Kongerige forelagde yderligere oplysninger den 23. august 2004.

II.   UDFØRLIG BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

1.   Støttemodtager

a)   British Energy plc-gruppen

| (8) | BE er et elproduktionsselskab. Det blev privatiseret af de britiske myndigheder i 1996. Med undtagelse af tre særlige aktieposter, som indehaves af de britiske myndigheder (en i BE og en i hver af selskabets to største datterselskaber i Det Forenede Kongerige), ejes BE nu helt af private investorer. |
| --- | --- |

(8)

BE er et elproduktionsselskab. Det blev privatiseret af de britiske myndigheder i 1996. Med undtagelse af tre særlige aktieposter, som indehaves af de britiske myndigheder (en i BE og en i hver af selskabets to største datterselskaber i Det Forenede Kongerige), ejes BE nu helt af private investorer.

| (9) | Da selskabet blev privatiseret, bestod BE’s forretning hovedsageligt af seks kernekraftværker i England og to kernekraftværker i Skotland. BE driver fortsat disse værker, hvis samlede registrerede kapacitet er på 9 820 MW, hvoraf 7 281 MW findes i England og Wales, og 2 539 MW findes i Skotland. BE er det eneste privatejede selskab i Det Forenede Kongerige, der driver kernekraftværker. Det leverer el til engrosmarkedet og visse store industri- og erhvervskunder, men ellers ikke til detailmarkedet. |
| --- | --- |

(9)

Da selskabet blev privatiseret, bestod BE’s forretning hovedsageligt af seks kernekraftværker i England og to kernekraftværker i Skotland. BE driver fortsat disse værker, hvis samlede registrerede kapacitet er på 9 820 MW, hvoraf 7 281 MW findes i England og Wales, og 2 539 MW findes i Skotland. BE er det eneste privatejede selskab i Det Forenede Kongerige, der driver kernekraftværker. Det leverer el til engrosmarkedet og visse store industri- og erhvervskunder, men ellers ikke til detailmarkedet.

| (10) | Efter privatiseringen er BE gået ind i et 50/50 joint venture i USA (som hedder Amergen) med henblik på at købe og drive kernekraftværker i USA, og selskabet har ydermere købt en andel på 82,4 % i Bruce Power LP i Ontario, Canada. I Det Forenede Kongerige købte BE i 1999 South Wales Electricity, som leverer til detailmarkedet (efterfølgende solgt i 2000), og i 2000 blev det kulfyrede værk i Eggborough med en kapacitet på 1 970 MW købt for at opnå større fleksibilitet og en vis grad af sikring mod udfald på kernekraftværkerne. |
| --- | --- |

(10)

Efter privatiseringen er BE gået ind i et 50/50 joint venture i USA (som hedder Amergen) med henblik på at købe og drive kernekraftværker i USA, og selskabet har ydermere købt en andel på 82,4 % i Bruce Power LP i Ontario, Canada. I Det Forenede Kongerige købte BE i 1999 South Wales Electricity, som leverer til detailmarkedet (efterfølgende solgt i 2000), og i 2000 blev det kulfyrede værk i Eggborough med en kapacitet på 1 970 MW købt for at opnå større fleksibilitet og en vis grad af sikring mod udfald på kernekraftværkerne.

| (11) | Af BE’s otte kernekraftværker i Det Forenede Kongerige er syv avancerede gaskølede reaktorer (»AGR«), en udformning og teknologi, som kun findes i Det Forenede Kongerige. Det ottende, Sizewell B, er en trykvandsreaktor (»PWR«), en udformning og teknologi, som er vidt udbredt på internationalt plan. |
| --- | --- |

(11)

Af BE’s otte kernekraftværker i Det Forenede Kongerige er syv avancerede gaskølede reaktorer (»AGR«), en udformning og teknologi, som kun findes i Det Forenede Kongerige. Det ottende, Sizewell B, er en trykvandsreaktor (»PWR«), en udformning og teknologi, som er vidt udbredt på internationalt plan.

| (12) | BE’s vigtigste datterselskaber i Det Forenede Kongerige er som følger:






  — | British Energy Generation Ltd (»BEG«), som ejer og driver de seks kernekraftværker i England og har tilladelse til direkte levering |
| --- | --- | --- |

(12)

BE’s vigtigste datterselskaber i Det Forenede Kongerige er som følger:

—

British Energy Generation Ltd (»BEG«), som ejer og driver de seks kernekraftværker i England og har tilladelse til direkte levering

| — | British Energy Generation (UK) Ltd (»BEGUK«), som ejer og driver de to kernekraftværker i Skotland |
| --- | --- |

—

British Energy Generation (UK) Ltd (»BEGUK«), som ejer og driver de to kernekraftværker i Skotland

| — | Eggborough Power (Holdings) Ltd (»EPL«), som ejer og driver det kulfyrede kraftværk i Eggborough, England |
| --- | --- |

—

Eggborough Power (Holdings) Ltd (»EPL«), som ejer og driver det kulfyrede kraftværk i Eggborough, England

| — | British Energy Power & Energy Trading Ltd (»BEPET«), som står for salget af hele BE's output (med undtagelse af den direkte levering) og forvaltningen af markedsrisici. |
| --- | --- |

—

British Energy Power & Energy Trading Ltd (»BEPET«), som står for salget af hele BE's output (med undtagelse af den direkte levering) og forvaltningen af markedsrisici.

b)   Den seneste udvikling

| (13) | Som følge af det betragtelige fald i elpriserne på det marked, hvor BE opererer, samt manglende risikoafdækning fra BE’s side og en række uforudsete udfald på kraftværkerne faldt indtægterne fra BE’s kraftværker markant i 2002. Den store andel af uundgåelige omkostninger (4) i BE’s omkostningsstruktur for kernekraftværkerne har også betydet, at selskabet kun i ringe grad har kunnet reagere på lavere priser ved at reducere omkostningerne. |
| --- | --- |

(13)

Som følge af det betragtelige fald i elpriserne på det marked, hvor BE opererer, samt manglende risikoafdækning fra BE’s side og en række uforudsete udfald på kraftværkerne faldt indtægterne fra BE’s kraftværker markant i 2002. Den store andel af uundgåelige omkostninger (4) i BE’s omkostningsstruktur for kernekraftværkerne har også betydet, at selskabet kun i ringe grad har kunnet reagere på lavere priser ved at reducere omkostningerne.

| (14) | Det prisfald på 8,56 GBP/MWh i løbet af de to år forud for 2002 svarer til et årligt indtægtsfald på 642 mio. GBP om året ved en produktion på 75 TWh (produktionen på BE’s kraftværker i det pågældende finansår). Hverken elsalgskontrakter eller det direkte salg har i tilstrækkeligt omfang kunnet afbøde virkningerne af dette prisfald for BE’s indtægter. |
| --- | --- |

(14)

Det prisfald på 8,56 GBP/MWh i løbet af de to år forud for 2002 svarer til et årligt indtægtsfald på 642 mio. GBP om året ved en produktion på 75 TWh (produktionen på BE’s kraftværker i det pågældende finansår). Hverken elsalgskontrakter eller det direkte salg har i tilstrækkeligt omfang kunnet afbøde virkningerne af dette prisfald for BE’s indtægter.

| (15) | Som følge af disse faktorer forværredes BE’s likviditet betydeligt i løbet af sommeren 2002, hvor likviditeten blev reduceret fra 231 mio. GBP i begyndelsen af april 2002 til kun 78 mio. GBP i slutningen af august 2002 med den største reduktion fra slutningen af juni 2002. Ud over den betydelige forværring af likviditeten forventede BE betydelige udbetalinger i perioden fra september 2002 til marts 2003. Disse udbetalinger omfattede betalinger til British Nuclear Fuel Limited (»BNFL«) i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel, betydelige kapitaludgifter på BE’s anlæg Bruce Power i Canada og tilbagebetaling af første lånetranche vedrørende selskabets obligationer, som forfaldt til betaling den 25. marts 2003. |
| --- | --- |

(15)

Som følge af disse faktorer forværredes BE’s likviditet betydeligt i løbet af sommeren 2002, hvor likviditeten blev reduceret fra 231 mio. GBP i begyndelsen af april 2002 til kun 78 mio. GBP i slutningen af august 2002 med den største reduktion fra slutningen af juni 2002. Ud over den betydelige forværring af likviditeten forventede BE betydelige udbetalinger i perioden fra september 2002 til marts 2003. Disse udbetalinger omfattede betalinger til British Nuclear Fuel Limited (»BNFL«) i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel, betydelige kapitaludgifter på BE’s anlæg Bruce Power i Canada og tilbagebetaling af første lånetranche vedrørende selskabets obligationer, som forfaldt til betaling den 25. marts 2003.

| (16) | Den 5. september 2002 meddelte selskabets juridiske rådgivere BE’s bestyrelse, at det på baggrund af en fejlslagen obligationsudstedelse om sommeren og usikkerhed om selskabets evne til at udnytte sine bankfaciliteter ikke ville være muligt for selskabet at opnå kredit. Da bestyrelsesmedlemmerne ikke så sig i stand til at udtale, at de mente, at selskabet kunne indfri en eventuel kredit, ville opnåelse af kredit have svaret til at handle uden realistisk mulighed for at undgå insolvens. Dette fik BE til at søge om økonomisk støtte fra de britiske myndigheder med henblik på at undgå insolvensbehandling. Denne økonomiske støtte blev godkendt som redningsstøtte ved Kommissionens beslutning af 27. november 2002. |
| --- | --- |

(16)

Den 5. september 2002 meddelte selskabets juridiske rådgivere BE’s bestyrelse, at det på baggrund af en fejlslagen obligationsudstedelse om sommeren og usikkerhed om selskabets evne til at udnytte sine bankfaciliteter ikke ville være muligt for selskabet at opnå kredit. Da bestyrelsesmedlemmerne ikke så sig i stand til at udtale, at de mente, at selskabet kunne indfri en eventuel kredit, ville opnåelse af kredit have svaret til at handle uden realistisk mulighed for at undgå insolvens. Dette fik BE til at søge om økonomisk støtte fra de britiske myndigheder med henblik på at undgå insolvensbehandling. Denne økonomiske støtte blev godkendt som redningsstøtte ved Kommissionens beslutning af 27. november 2002.

| (17) | I denne beslutning henvises der til, at den britiske regering forpligtede sig til at give Kommissionen meddelelse om en likvidations- eller omstruktureringsplan eller forelægge dokumentation for, at hele kreditbeløbet var blevet indfriet, og/eller at der ikke længere blev stillet garanti, senest seks måneder efter der var blevet givet tilladelse til redningsstøtten. Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om BE’s omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(17)

I denne beslutning henvises der til, at den britiske regering forpligtede sig til at give Kommissionen meddelelse om en likvidations- eller omstruktureringsplan eller forelægge dokumentation for, at hele kreditbeløbet var blevet indfriet, og/eller at der ikke længere blev stillet garanti, senest seks måneder efter der var blevet givet tilladelse til redningsstøtten. Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om BE’s omstruktureringsplan.

2.   Omstruktureringsplanen

a)   Årsagerne til BE’s vanskeligheder

| (18) | Den britiske regering har peget på følgende årsager til BE’s vanskeligheder: |
| --- | --- |

(18)

Den britiske regering har peget på følgende årsager til BE’s vanskeligheder:

| (19) | I modsætning til de øvrige elselskaber i den private sektor har BE ikke noget detailsalg, som giver en naturlig risikoafdækning for prisrisikoen i forbindelse med salget af el på engrosmarkedet. BE sælger i stedet primært sin elektricitet på engrosmarkedet og en begrænset andel til store industri- og erhvervskunder. |
| --- | --- |

(19)

I modsætning til de øvrige elselskaber i den private sektor har BE ikke noget detailsalg, som giver en naturlig risikoafdækning for prisrisikoen i forbindelse med salget af el på engrosmarkedet. BE sælger i stedet primært sin elektricitet på engrosmarkedet og en begrænset andel til store industri- og erhvervskunder.

| (20) | BE’s stilling på markedet for detailsalg til store industri- og erhvervskunder gav ikke nogen risikoafdækning mod engrosprisernes fald. Dette marked har været åbnet helt op for konkurrence siden 1994. Det er konkurrencepræget med prisfølsomme forbrugere. Priserne på dette marked er også faldet. Prisfaldet kommer stort set direkte kunderne til gode. Følgelig har der ikke været nogen stigning i overskuddet fra detailsalget, som har kunnet afbøde virkningen af faldende engrospriser. |
| --- | --- |

(20)

BE’s stilling på markedet for detailsalg til store industri- og erhvervskunder gav ikke nogen risikoafdækning mod engrosprisernes fald. Dette marked har været åbnet helt op for konkurrence siden 1994. Det er konkurrencepræget med prisfølsomme forbrugere. Priserne på dette marked er også faldet. Prisfaldet kommer stort set direkte kunderne til gode. Følgelig har der ikke været nogen stigning i overskuddet fra detailsalget, som har kunnet afbøde virkningen af faldende engrospriser.

| (21) | Kernekraftværkers omkostningsstruktur er præget af meget store uundgåelige omkostninger og lave undgåelige omkostninger (5). |
| --- | --- |

(21)

Kernekraftværkers omkostningsstruktur er præget af meget store uundgåelige omkostninger og lave undgåelige omkostninger (5).

| (22) | Visse af BE’s uundgåelige omkostninger er særlige for kernekraftværker. For det første er der ingen sammenhæng mellem nedlukningsforpligtelserne for kernekraftværker og disses produktion, med mindre der er tale om tidsplanen herfor, som er afhængig af tidsplanen for nedlukningen af værkerne. For det andet er omkostningerne til forvaltning af brugt brændsel — udgifterne til oparbejdning, deponering og endelig bortskaffelse af brugt brændsel — heller ikke undgåelige, for så vidt angår brændsel, som allerede er blevet påfyldt reaktoren. |
| --- | --- |

(22)

Visse af BE’s uundgåelige omkostninger er særlige for kernekraftværker. For det første er der ingen sammenhæng mellem nedlukningsforpligtelserne for kernekraftværker og disses produktion, med mindre der er tale om tidsplanen herfor, som er afhængig af tidsplanen for nedlukningen af værkerne. For det andet er omkostningerne til forvaltning af brugt brændsel — udgifterne til oparbejdning, deponering og endelig bortskaffelse af brugt brændsel — heller ikke undgåelige, for så vidt angår brændsel, som allerede er blevet påfyldt reaktoren.

| (23) | På den anden side er kernekraftværkers undgåelige omkostninger lavere end andre værkers, herunder grundbelastningselværkers, undgåelige omkostninger. |
| --- | --- |

(23)

På den anden side er kernekraftværkers undgåelige omkostninger lavere end andre værkers, herunder grundbelastningselværkers, undgåelige omkostninger.

| (24) | Markedsprisernes fald har medført en stor reduktion i forskellen mellem BE’s indtægter og undgåelige omkostninger. Følgelig er det beløb, der er til rådighed til at dække de høje uundgåelige omkostninger, som hovedsageligt vedrører finansieringsomkostninger og nukleare forpligtelser i forbindelse med tidligere aktiviteter, blevet stærkt reduceret. Dette har medført vanskeligheder med at betale gælden til kreditorerne, hvilket har nødvendiggjort en finansiel omstrukturering af virksomheden. |
| --- | --- |

(24)

Markedsprisernes fald har medført en stor reduktion i forskellen mellem BE’s indtægter og undgåelige omkostninger. Følgelig er det beløb, der er til rådighed til at dække de høje uundgåelige omkostninger, som hovedsageligt vedrører finansieringsomkostninger og nukleare forpligtelser i forbindelse med tidligere aktiviteter, blevet stærkt reduceret. Dette har medført vanskeligheder med at betale gælden til kreditorerne, hvilket har nødvendiggjort en finansiel omstrukturering af virksomheden.

| (25) | Ud over uundgåelige omkostninger på langt sigt, som skyldes nukleare forpligtelser, har BE også lidt under store mere kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsomkostninger, som er steget som følge af udbetaling af afkast på kapital til aktionærerne og overtagelserne i Eggborough og Nordamerika, og omkostningerne forbundet med energiforsyningsaftaler. |
| --- | --- |

(25)

Ud over uundgåelige omkostninger på langt sigt, som skyldes nukleare forpligtelser, har BE også lidt under store mere kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsomkostninger, som er steget som følge af udbetaling af afkast på kapital til aktionærerne og overtagelserne i Eggborough og Nordamerika, og omkostningerne forbundet med energiforsyningsaftaler.

| (26) | Nedgangen i BE’s indtægter efter faldet i engrospriserne på el blev yderligere forværret af betydelige uforudsete udfald på BE’s værker Torness 2 og Dungeness B. Den 13. august 2002 meddelte BE, at målsætningen for produktionen på kernekraftværkerne i Det Forenede Kongerige var blevet reduceret fra 67,5 TWh til 63 TWh (± 1 TWh) efter de uforudsete udfald på Torness. |
| --- | --- |

(26)

Nedgangen i BE’s indtægter efter faldet i engrospriserne på el blev yderligere forværret af betydelige uforudsete udfald på BE’s værker Torness 2 og Dungeness B. Den 13. august 2002 meddelte BE, at målsætningen for produktionen på kernekraftværkerne i Det Forenede Kongerige var blevet reduceret fra 67,5 TWh til 63 TWh (± 1 TWh) efter de uforudsete udfald på Torness.

b)   Omstruktureringsforanstaltningerne

| (27) | Omstruktureringspakken består af nedennævnte syv foranstaltninger, som blev aftalt mellem BE, de største kreditorer (herunder den offentligt ejede virksomhed BNFL, som behandler kernekraftbrændsel) og den britiske regering:







  — Foranstaltning A | : | Foranstaltninger vedrørende finansieringen af nukleare forpligtelser. |
| --- | --- | --- | --- |
| — Foranstaltning B | : | Foranstaltninger vedrørende det brændselskredsløb, som er aftalt med BNFL. |
| — Foranstaltning C | : | Standstill-foranstaltninger. |
| — Foranstaltning D | : | En omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer. |
| — Foranstaltning E | : | Indførelse af en ny handelsstrategi. |
| — Foranstaltning F | : | Afhændelse af aktiver som et bidrag til finansieringen af omstruktureringen. |
| — Foranstaltning G | : | Udsættelse af lokale skatter. |

(27)

Omstruktureringspakken består af nedennævnte syv foranstaltninger, som blev aftalt mellem BE, de største kreditorer (herunder den offentligt ejede virksomhed BNFL, som behandler kernekraftbrændsel) og den britiske regering:

— Foranstaltning A

:

Foranstaltninger vedrørende finansieringen af nukleare forpligtelser.

— Foranstaltning B

:

Foranstaltninger vedrørende det brændselskredsløb, som er aftalt med BNFL.

— Foranstaltning C

:

Standstill-foranstaltninger.

— Foranstaltning D

:

En omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer.

— Foranstaltning E

:

Indførelse af en ny handelsstrategi.

— Foranstaltning F

:

Afhændelse af aktiver som et bidrag til finansieringen af omstruktureringen.

— Foranstaltning G

:

Udsættelse af lokale skatter.

| (28) | Der findes en mere detaljeret redegørelse for disse foranstaltninger i betragtning 29 til 102. |
| --- | --- |

(28)

Der findes en mere detaljeret redegørelse for disse foranstaltninger i betragtning 29 til 102.

| (29) | Nukleare forpligtelser opstår primært som følge af behovet for at oparbejde eller deponere og sluttelig bortskaffe brugt atombrændsel (»back end-forpligtelser«) og behovet for at nedlukke kernekraftværker, når de ikke længere kan anvendes kommercielt (»nedlukningsforpligtelser«). |
| --- | --- |

(29)

Nukleare forpligtelser opstår primært som følge af behovet for at oparbejde eller deponere og sluttelig bortskaffe brugt atombrændsel (»back end-forpligtelser«) og behovet for at nedlukke kernekraftværker, når de ikke længere kan anvendes kommercielt (»nedlukningsforpligtelser«).

| (30) | Hvad angår visse af »back end-forpligtelserne« har BE indgået aftale med BNFL om levering af tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel (»forpligtelser, der er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der er indgået aftale om«, repræsenterer beløb, som BE er kontraktligt forpligtet til at betale BNFL i fremtiden for oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel og andre tjenesteydelser forbundet med forvaltningen af brugt brændsel. Aftalerne omfatter oparbejdning og deponering af brugt brændsel og dermed forbundne affaldsprodukter fra AGR-værkernes brændsel indtil tidligst 2038 eller 2086. I disse aftaler er der primært aftalt faste priser, og alle de tekniske risici forbundet med deponeringen og oparbejdningen af det brugte atombrændsel bæres af BNFL. BE er dog fortsat ejer af alt brugt brændsel og det meste af det dermed forbundne affald i hele aftalernes løbetid. |
| --- | --- |

(30)

Hvad angår visse af »back end-forpligtelserne« har BE indgået aftale med BNFL om levering af tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel (»forpligtelser, der er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der er indgået aftale om«, repræsenterer beløb, som BE er kontraktligt forpligtet til at betale BNFL i fremtiden for oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel og andre tjenesteydelser forbundet med forvaltningen af brugt brændsel. Aftalerne omfatter oparbejdning og deponering af brugt brændsel og dermed forbundne affaldsprodukter fra AGR-værkernes brændsel indtil tidligst 2038 eller 2086. I disse aftaler er der primært aftalt faste priser, og alle de tekniske risici forbundet med deponeringen og oparbejdningen af det brugte atombrændsel bæres af BNFL. BE er dog fortsat ejer af alt brugt brændsel og det meste af det dermed forbundne affald i hele aftalernes løbetid.

| (31) | Der findes andre »back end-forpligtelser«, som muligvis er forbundet med det samme brugte brændsel, og som ikke på nuværende tidspunkt er blevet gjort til genstand for en tjenesteydelsesaftale (»forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«, vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel, plutonium, uran og affald fra oparbejdningen af AGR-brændsel, deponering og endelig bortskaffelse af brugt PWR-brændsel, herunder konstruktion af et tørlager ved Sizewell B, og deponering og bortskaffelse af affald fra driften. |
| --- | --- |

(31)

Der findes andre »back end-forpligtelser«, som muligvis er forbundet med det samme brugte brændsel, og som ikke på nuværende tidspunkt er blevet gjort til genstand for en tjenesteydelsesaftale (»forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«, vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel, plutonium, uran og affald fra oparbejdningen af AGR-brændsel, deponering og endelig bortskaffelse af brugt PWR-brændsel, herunder konstruktion af et tørlager ved Sizewell B, og deponering og bortskaffelse af affald fra driften.

| (32) | Nedlukningsforpligtelser vedrører omkostningerne forbundet med udtømning af brændsel samt dekontaminering og nedlukning af kernekraftværkerne, når disse ikke længere producerer el. Normalt forløber nedlukningen i tre faser:






  — | Fase 1: Udtømning af brændsel fra reaktoren kort efter nedlukningen af værket og bortskaffelse af brændsel fra værket. |
| --- | --- | --- |

(32)

Nedlukningsforpligtelser vedrører omkostningerne forbundet med udtømning af brændsel samt dekontaminering og nedlukning af kernekraftværkerne, når disse ikke længere producerer el. Normalt forløber nedlukningen i tre faser:

—

Fase 1: Udtømning af brændsel fra reaktoren kort efter nedlukningen af værket og bortskaffelse af brændsel fra værket.

| — | Fase 2: Demontering af unødvendige udenomsbygninger og sikring af reaktorkomplekset, bl.a. således at det bliver vejrfast, hvorefter det vedligeholdes og overvåges, normalt over længere perioder. |
| --- | --- |

—

Fase 2: Demontering af unødvendige udenomsbygninger og sikring af reaktorkomplekset, bl.a. således at det bliver vejrfast, hvorefter det vedligeholdes og overvåges, normalt over længere perioder.

| — | Fase 3: Demontering af reaktoren, således at grunden kan bruges igen (for AGR-værkers vedkommende mindst 85 år efter, at der ikke længere produceres el, og for PWR-værkers vedkommende op til 50 år efter). |
| --- | --- |

—

Fase 3: Demontering af reaktoren, således at grunden kan bruges igen (for AGR-værkers vedkommende mindst 85 år efter, at der ikke længere produceres el, og for PWR-værkers vedkommende op til 50 år efter).

| (33) | På nuværende tidspunkt er der blevet fastlagt en række ordninger for finansiering af de nukleare forpligtelser. Da privatiseringen fandt sted, blev der oprettet en separat fond, Nuclear Decommissioning Fund (»NDF«), i form af et aktieselskab, hvis aktier ejedes af en uafhængig fond. Formålet med denne var at skabe en separat fond, som skal anvendes til dækning af en del af nedlukningsforpligtelserne. Finansieringen af alle andre nukleare forpligtelser forventedes at blive dækket af de operationelle cash flows forbundet med BE’s fortsatte forretningsaktiviteter. Som følge af faldet i BE’s indtægter er de nuværende ordninger dog ikke tilstrækkelige til at finansiere de nukleare forpligtelser. |
| --- | --- |

(33)

På nuværende tidspunkt er der blevet fastlagt en række ordninger for finansiering af de nukleare forpligtelser. Da privatiseringen fandt sted, blev der oprettet en separat fond, Nuclear Decommissioning Fund (»NDF«), i form af et aktieselskab, hvis aktier ejedes af en uafhængig fond. Formålet med denne var at skabe en separat fond, som skal anvendes til dækning af en del af nedlukningsforpligtelserne. Finansieringen af alle andre nukleare forpligtelser forventedes at blive dækket af de operationelle cash flows forbundet med BE’s fortsatte forretningsaktiviteter. Som følge af faldet i BE’s indtægter er de nuværende ordninger dog ikke tilstrækkelige til at finansiere de nukleare forpligtelser.

| (34) | Den britiske regering har i sin omstruktureringsplan medtaget en række instrumenter med henblik på at overtage det finansielle ansvar for en del af finansieringen af de nukleare forpligtelser. Disse nye instrumenters udformning vil blive fastlagt sammen med nye ordninger for BE’s økonomiske bidrag til dækning af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser samt forvaltningen af BE’s nukleare forpligtelser. |
| --- | --- |

(34)

Den britiske regering har i sin omstruktureringsplan medtaget en række instrumenter med henblik på at overtage det finansielle ansvar for en del af finansieringen af de nukleare forpligtelser. Disse nye instrumenters udformning vil blive fastlagt sammen med nye ordninger for BE’s økonomiske bidrag til dækning af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser samt forvaltningen af BE’s nukleare forpligtelser.

| (35) | Omstruktureringsplanen indeholder bestemmelser om, at den eksisterende NDF skal udvides til eller suppleres med en ny fond, Nuclear Liabilities Fund (»NLF«). Det er hensigten, at NLF skal være et aktieselskab, hvis aktier ejes af en uafhængig fond. Det er hensigten, at NLF skal dække omkostningerne forbundet med »forpligtelser, der ikke er indgået aftale om« og nedlukningsforpligtelser for:






  a) | alt AGR-brændsel, som er blevet påfyldt BE’s reaktorer før den dato, hvor alle betingelserne for gennemførelse af omstruktureringen var blevet opfyldt, herunder Kommissionens beslutning om omstruktureringsplanen (ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen) for alt PWR-brændsel, samt for deponering og bortskaffelse af affald fra driften af kraftværkerne |
| --- | --- | --- |

(35)

Omstruktureringsplanen indeholder bestemmelser om, at den eksisterende NDF skal udvides til eller suppleres med en ny fond, Nuclear Liabilities Fund (»NLF«). Det er hensigten, at NLF skal være et aktieselskab, hvis aktier ejes af en uafhængig fond. Det er hensigten, at NLF skal dække omkostningerne forbundet med »forpligtelser, der ikke er indgået aftale om« og nedlukningsforpligtelser for:

a)

alt AGR-brændsel, som er blevet påfyldt BE’s reaktorer før den dato, hvor alle betingelserne for gennemførelse af omstruktureringen var blevet opfyldt, herunder Kommissionens beslutning om omstruktureringsplanen (ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen) for alt PWR-brændsel, samt for deponering og bortskaffelse af affald fra driften af kraftværkerne

| b) | alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 1 |
| --- | --- |

b)

alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 1

| c) | alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3, for så vidt at den samlede værdi af NDF er utilstrækkelig til at dække nedlukningsforpligtelserne i fase 2 og 3, når de skyldige beløb forfalder. |
| --- | --- |

c)

alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3, for så vidt at den samlede værdi af NDF er utilstrækkelig til at dække nedlukningsforpligtelserne i fase 2 og 3, når de skyldige beløb forfalder.

| (36) | Når omstruktureringen er på plads, vil BE bidrage til NLF gennem betaling af:






  a) | et fast nedlukningsbidrag på 20 mio. GBP om året — indekseret efter detailprisindekset — men gradvist reduceret efterhånden som værkerne lukkes |
| --- | --- | --- |

(36)

Når omstruktureringen er på plads, vil BE bidrage til NLF gennem betaling af:

a)

et fast nedlukningsbidrag på 20 mio. GBP om året — indekseret efter detailprisindekset — men gradvist reduceret efterhånden som værkerne lukkes

| b) | 150 000 GBP, indekseret efter detailprisindekset, for hvert ton PWR-brændsel, som er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren efter den dato, hvor alle de betingelser, som gjaldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, var opfyldt. I henhold til de britiske myndigheder svarer 150 000 GBP pr. ton til omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel |
| --- | --- |

b)

150 000 GBP, indekseret efter detailprisindekset, for hvert ton PWR-brændsel, som er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren efter den dato, hvor alle de betingelser, som gjaldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, var opfyldt. I henhold til de britiske myndigheder svarer 150 000 GBP pr. ton til omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel

| c) | 275 mio. GBP i nye obligationer til NFL. De nye obligationer vil være højt rangerende og usikrede |
| --- | --- |

c)

275 mio. GBP i nye obligationer til NFL. De nye obligationer vil være højt rangerende og usikrede

| d) | beløb, der indledningsvis svarer til 65 % af BE’s samlede netto cash flow fratrukket skat og finansieringsomkostninger og efter finansiering af kontantreserver (NLF-betalingerne). Disse betalinger vil herefter blive betegnet som »mekanisme til deling af det frie cash flow«. NLF’s forvaltere vil også ved visse lejligheder have ret til at konvertere alle eller en del af NLF-betalingerne til aktier i BE. Så længe disse aktier indehaves af NLF, giver de ingen stemmeret, hvis de ellers ville have givet adgang til 30 % eller flere af stemmerne i BE. |
| --- | --- |

d)

beløb, der indledningsvis svarer til 65 % af BE’s samlede netto cash flow fratrukket skat og finansieringsomkostninger og efter finansiering af kontantreserver (NLF-betalingerne). Disse betalinger vil herefter blive betegnet som »mekanisme til deling af det frie cash flow«. NLF’s forvaltere vil også ved visse lejligheder have ret til at konvertere alle eller en del af NLF-betalingerne til aktier i BE. Så længe disse aktier indehaves af NLF, giver de ingen stemmeret, hvis de ellers ville have givet adgang til 30 % eller flere af stemmerne i BE.

| (37) | Den procentdel af cash flow, som NLF-betalingerne er baseret på, kan fra tid til anden tilpasses på et retfærdigt og rimeligt grundlag, således at aktionærerne kan nyde godt af et tilbageholdt cash flow og indtægterne fra nye tegninger af aktier i BE, og således at NLF og aktionærerne ikke lider skade ved en opsplitning af virksomheden, udstedelse af værdipapirer til aktionærereller andre tiltag fra virksomhedens side. |
| --- | --- |

(37)

Den procentdel af cash flow, som NLF-betalingerne er baseret på, kan fra tid til anden tilpasses på et retfærdigt og rimeligt grundlag, således at aktionærerne kan nyde godt af et tilbageholdt cash flow og indtægterne fra nye tegninger af aktier i BE, og således at NLF og aktionærerne ikke lider skade ved en opsplitning af virksomheden, udstedelse af værdipapirer til aktionærereller andre tiltag fra virksomhedens side.

| (38) | Betalingen af det faste bidrag på 20 mio. GBP om året (indekseret og gradvist reduceret i takt med, at værkerne lukkes) til NLF og NDF til dækning af nedlukningsforpligtelser vil blive fremskyndet på grundlag af nettonutidsværdien (kalkuleret på grundlag af en kalkulationsrente, som er passende for henholdsvis NLF og NDF) og øjeblikkeligt forfalde til betaling, hvis BEG eller BEGUK bliver insolvent. De fremskyndede betalinger vil blive garanteret af alle hovedvirksomhederne i BE-gruppen og sikret ved hjælp af sikkerhed i deres aktiver. |
| --- | --- |

(38)

Betalingen af det faste bidrag på 20 mio. GBP om året (indekseret og gradvist reduceret i takt med, at værkerne lukkes) til NLF og NDF til dækning af nedlukningsforpligtelser vil blive fremskyndet på grundlag af nettonutidsværdien (kalkuleret på grundlag af en kalkulationsrente, som er passende for henholdsvis NLF og NDF) og øjeblikkeligt forfalde til betaling, hvis BEG eller BEGUK bliver insolvent. De fremskyndede betalinger vil blive garanteret af alle hovedvirksomhederne i BE-gruppen og sikret ved hjælp af sikkerhed i deres aktiver.

| (39) | NLF’s forvalteres eneste opgave eller forpligtelse vil være at forvalte fonden og dens investeringer og at betale rimelige udgifter. Dette vil omfatte vurdering af, om det vil være til fordel for NLF at udsætte visse NLF-betalinger eller at konvertere NLF-betalingerne til aktier. NLF’s forvaltere vil ikke have beføjelser til at fastlægge ændringer med hensyn til forpligtelserne og finansieringskravene eller til at fastsætte størrelsen af BE's bidrag. |
| --- | --- |

(39)

NLF’s forvalteres eneste opgave eller forpligtelse vil være at forvalte fonden og dens investeringer og at betale rimelige udgifter. Dette vil omfatte vurdering af, om det vil være til fordel for NLF at udsætte visse NLF-betalinger eller at konvertere NLF-betalingerne til aktier. NLF’s forvaltere vil ikke have beføjelser til at fastlægge ændringer med hensyn til forpligtelserne og finansieringskravene eller til at fastsætte størrelsen af BE's bidrag.

| (40) | Den britiske regering vil træffe følgende fire foranstaltninger vedrørende finansiering af nukleare forpligtelser: |
| --- | --- |

(40)

Den britiske regering vil træffe følgende fire foranstaltninger vedrørende finansiering af nukleare forpligtelser:

—   Overtagelse af ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel

| (41) | Den britiske regering påtager sig at overtage ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til aftaler mellem BE og BNFL (tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel) vedrørende i) oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel, som er påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, og ii) andre tjenesteydelser vedrørende beholdervedligeholdelse, oxidforvaltning og jernbanetransport i henhold til eksisterende aftaler med BNFL. |
| --- | --- |

(41)

Den britiske regering påtager sig at overtage ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til aftaler mellem BE og BNFL (tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel) vedrørende i) oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel, som er påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, og ii) andre tjenesteydelser vedrørende beholdervedligeholdelse, oxidforvaltning og jernbanetransport i henhold til eksisterende aftaler med BNFL.

| (42) | Den påtager sig ikke at dække betalingerne for brændsel, som er påfyldt AGR’erne efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen; disse omkostninger vil fortsat blive dækket af BE på grundlag af nye aftaler, som er indgået på grundlag af handelsforhandlinger mellem BE og BNFL. Det omfatter ikke betalinger vedrørende PWR-brændsel, da PWR ikke oparbejdes af BNFL, men forvaltes direkte — dvs. deponeres — af BE. |
| --- | --- |

(42)

Den påtager sig ikke at dække betalingerne for brændsel, som er påfyldt AGR’erne efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen; disse omkostninger vil fortsat blive dækket af BE på grundlag af nye aftaler, som er indgået på grundlag af handelsforhandlinger mellem BE og BNFL. Det omfatter ikke betalinger vedrørende PWR-brændsel, da PWR ikke oparbejdes af BNFL, men forvaltes direkte — dvs. deponeres — af BE.

—   Forpligtelse til at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1

| (43) | Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1 (herunder omkostningerne forbundet med bygning af tørlageret til Sizewell B og endelig bortskaffelse af brændsel). |
| --- | --- |

(43)

Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1 (herunder omkostningerne forbundet med bygning af tørlageret til Sizewell B og endelig bortskaffelse af brændsel).

—   Forpligtelse til at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3

| (44) | Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningens fase 2 og 3. |
| --- | --- |

(44)

Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningens fase 2 og 3.

—   Specifik skattefritagelse

| (45) | De førnævnte forpligtelser, som den britiske regering har påtaget sig, vil blive bogført som et aktiv på BE’s balance med en kreditpost svarende dertil på resultatopgørelsen. Under normale omstændigheder ville beløbet skulle beskattes. I henhold til den britiske regering ville beskatning nødvendiggøre, at den britiske regering øger omfanget af den støtte, som BE får i omstruktureringsprocessen, med det beløb, som ville skulle betales i skat af støttebeløbet, for at sikre, at BE forbliver solvent efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(45)

De førnævnte forpligtelser, som den britiske regering har påtaget sig, vil blive bogført som et aktiv på BE’s balance med en kreditpost svarende dertil på resultatopgørelsen. Under normale omstændigheder ville beløbet skulle beskattes. I henhold til den britiske regering ville beskatning nødvendiggøre, at den britiske regering øger omfanget af den støtte, som BE får i omstruktureringsprocessen, med det beløb, som ville skulle betales i skat af støttebeløbet, for at sikre, at BE forbliver solvent efter omstruktureringen.

| (46) | For at undgå dette er de britiske myndigheder i færd med at indføre en lovgivning om specifik skattefritagelse via loven om elmarkedet (Electricity Bill). Uden denne lovgivning om skattefritagelse ville der være tale om en skattepligtig indtægt på ca. 3 152 mio. GBP. I henhold til den britiske regering er lovgivningen om skattefritagelse blevet udformet med henblik på at sikre, at BE ikke får nogen urimelig skattelettelse i fremtiden. Senere stigninger i værdien af forpligtelsen, hvad enten disse skyldes prisændringer eller opjusteringer, vil være skattepligtige, hvorved den skattelettelse, som BE fik, vil blive udlignet, når de ekstra udgifter registreres på resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

(46)

For at undgå dette er de britiske myndigheder i færd med at indføre en lovgivning om specifik skattefritagelse via loven om elmarkedet (Electricity Bill). Uden denne lovgivning om skattefritagelse ville der være tale om en skattepligtig indtægt på ca. 3 152 mio. GBP. I henhold til den britiske regering er lovgivningen om skattefritagelse blevet udformet med henblik på at sikre, at BE ikke får nogen urimelig skattelettelse i fremtiden. Senere stigninger i værdien af forpligtelsen, hvad enten disse skyldes prisændringer eller opjusteringer, vil være skattepligtige, hvorved den skattelettelse, som BE fik, vil blive udlignet, når de ekstra udgifter registreres på resultatopgørelsen.

| (47) | Tabel 1 indeholder de britiske myndigheders værdiansættelse af de støtteinstrumenter, der er beskrevet ovenfor. Disse værdiansættelser er behæftet med en betydelig usikkerhed. Både de omkostninger til nukleare forpligtelser, som ophæves, og BE’s bidrag til disse omkostninger er behæftet med stor usikkerhed. Faktisk vil betalingen af forpligtelserne finde sted over ekstremt lange perioder. F.eks. forventer BE først at begynde nedlukningen af et AGR-værk tidligst 85 år, efter værket har stoppet produktionen, mens forvaltningen af brugt brændsel skal fortsætte på ubestemt tid. Derudover findes der mange opgaver, herunder nedlukning af AGR-værker, for hvilke der ikke er noget direkte erfaringsgrundlag. Den anslåede værdi af støtten er blevet ændret, siden meddelelsen blev indsendt. De vigtigste årsager er den øgede indtægt fra BE’s mekanisme til deling af det frie cash flow, som skyldes forbedringer af selskabets prognoser, inflationens betydning, regulering af de skyldige beløb i henhold til forpligtelsen omhandlende tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel, forøgelsen af mængden af brugt AGR-brændsel fra tidligere på grund af den senere ikrafttrædelsesdato for omstruktureringen og værdiforøgelsen af aktiverne i Nuclear Generation Decommissioning Fund, med henblik på at afspejle den seneste markedsværdi.
  Tabel 1
  Værdiansættelse af støtteinstrumenterne under foranstaltning A på grundlag af prognoserne fra juli 2004 (6)










  (mio. GBP) |
| --- | --- |
| | Oprindelig meddelelse | Aktuelle prognoser |
| Aktuel nettoværdi
  (kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7)) | Samlede fremtidige kontantbetalinger
  (ikke kalkulerede) | Aktuel nettoværdi
  (kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7)) | Samlede fremtidige kontantbetalinger
  (ikke kalkuleret) |
| Forpligtelse vedrørende tidl. indgåede aftaler vedr. brugt brændsel | 2 185 | 3 218 | 2 377 | 3 067 |
| Forpligtelse vedrørende forpligtelser, der ikke er indgået aftale om | 750 | 3 166 | 951 | 3 375 |
| Forpligtelse vedrørende nedlukningsforpligtelser | 879 | 4 917 | 1 115 | 5 062 |
| BE’s bidrag til NLF | – 1 432 | – 1 845 | – 2 007 | – 2 510 |
| Nettobeløb, der skal udbetales af ministeriet | 197 | 6 238 | 59 | 5 927 |
| Skattefritagelse | 916 | 946 | 1 047 | 1 077 |
| I alt | 3 298 | 10 402 | 3 483 | 10 071 |
| Oprindelig meddelelse: Cash flows værdiansat i marts 2003 i de priser, der gjaldt i december 2002.
  Aktuelle prognoser: Cash flows værdiansat i marts 2004 i de priser, der gjaldt i marts 2004. |

(47)

Tabel 1 indeholder de britiske myndigheders værdiansættelse af de støtteinstrumenter, der er beskrevet ovenfor. Disse værdiansættelser er behæftet med en betydelig usikkerhed. Både de omkostninger til nukleare forpligtelser, som ophæves, og BE’s bidrag til disse omkostninger er behæftet med stor usikkerhed. Faktisk vil betalingen af forpligtelserne finde sted over ekstremt lange perioder. F.eks. forventer BE først at begynde nedlukningen af et AGR-værk tidligst 85 år, efter værket har stoppet produktionen, mens forvaltningen af brugt brændsel skal fortsætte på ubestemt tid. Derudover findes der mange opgaver, herunder nedlukning af AGR-værker, for hvilke der ikke er noget direkte erfaringsgrundlag. Den anslåede værdi af støtten er blevet ændret, siden meddelelsen blev indsendt. De vigtigste årsager er den øgede indtægt fra BE’s mekanisme til deling af det frie cash flow, som skyldes forbedringer af selskabets prognoser, inflationens betydning, regulering af de skyldige beløb i henhold til forpligtelsen omhandlende tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel, forøgelsen af mængden af brugt AGR-brændsel fra tidligere på grund af den senere ikrafttrædelsesdato for omstruktureringen og værdiforøgelsen af aktiverne i Nuclear Generation Decommissioning Fund, med henblik på at afspejle den seneste markedsværdi.

Tabel 1

Værdiansættelse af støtteinstrumenterne under foranstaltning A på grundlag af prognoserne fra juli 2004 (6)

(mio. GBP)

Oprindelig meddelelse

Aktuelle prognoser

Aktuel nettoværdi

(kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7))

Samlede fremtidige kontantbetalinger

(ikke kalkulerede)

Aktuel nettoværdi

(kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7))

Samlede fremtidige kontantbetalinger

(ikke kalkuleret)

Forpligtelse vedrørende tidl. indgåede aftaler vedr. brugt brændsel

2 185

3 218

2 377

3 067

Forpligtelse vedrørende forpligtelser, der ikke er indgået aftale om

750

3 166

951

3 375

Forpligtelse vedrørende nedlukningsforpligtelser

879

4 917

1 115

5 062

BE’s bidrag til NLF

– 1 432

– 1 845

– 2 007

– 2 510

Nettobeløb, der skal udbetales af ministeriet

197

6 238

59

5 927

Skattefritagelse

916

946

1 047

1 077

I alt

3 298

10 402

3 483

10 071

Oprindelig meddelelse: Cash flows værdiansat i marts 2003 i de priser, der gjaldt i december 2002.

Aktuelle prognoser: Cash flows værdiansat i marts 2004 i de priser, der gjaldt i marts 2004.

| (48) | BNFL leverer både atombrændsel til BE til alle AGR-reaktorerne og oparbejder eller deponerer dette brændsel, når det er blevet brugt (8). |
| --- | --- |

(48)

BNFL leverer både atombrændsel til BE til alle AGR-reaktorerne og oparbejder eller deponerer dette brændsel, når det er blevet brugt (8).

| (49) | Som en del af omstruktureringsplanen har BNFL, som er BE’s største enkelte kreditor, accepteret at ændre aftalerne med BE, både hvad angår levering af brændsel og oparbejdning af brugt brændsel. |
| --- | --- |

(49)

Som en del af omstruktureringsplanen har BNFL, som er BE’s største enkelte kreditor, accepteret at ændre aftalerne med BE, både hvad angår levering af brændsel og oparbejdning af brugt brændsel.

| (50) | De aftaler vedrørende levering af brændsel, som er indgået mellem BE og BNFL forud for omstruktureringen, er fra 1997 og 1995 for henholdsvis BEG og BEGUK. Det var meningen, at de skulle gælde indtil den 31. marts 2006, hvor det dog var hensigten, at aftalerne skulle genforhandles og forlænges fra den dato, for så vidt angår BEG, og at der skulle være mulighed for forlængelse, for så vidt angår BEGUK. |
| --- | --- |

(50)

De aftaler vedrørende levering af brændsel, som er indgået mellem BE og BNFL forud for omstruktureringen, er fra 1997 og 1995 for henholdsvis BEG og BEGUK. Det var meningen, at de skulle gælde indtil den 31. marts 2006, hvor det dog var hensigten, at aftalerne skulle genforhandles og forlænges fra den dato, for så vidt angår BEG, og at der skulle være mulighed for forlængelse, for så vidt angår BEGUK.

| (51) | Prisen for levering af brændsel omfattede et fast årligt beløb og derudover et variabelt beløb pr. leveret brændselselement. Priserne skulle fastlægges på grundlag af inflationsindekset. |
| --- | --- |

(51)

Prisen for levering af brændsel omfattede et fast årligt beløb og derudover et variabelt beløb pr. leveret brændselselement. Priserne skulle fastlægges på grundlag af inflationsindekset.

| (52) | De genforhandlede betingelser for levering af brændsel trådte i kraft den 1. april 2003 og var fastlagt i et tillæg til de tidligere aftaler. De nye betingelser vil også udgøre grundlaget for nye livstidsaftaler vedrørende levering af AGR-brændsel efter den 31. marts 2006, som skal træde i kraft den 1. april 2006. |
| --- | --- |

(52)

De genforhandlede betingelser for levering af brændsel trådte i kraft den 1. april 2003 og var fastlagt i et tillæg til de tidligere aftaler. De nye betingelser vil også udgøre grundlaget for nye livstidsaftaler vedrørende levering af AGR-brændsel efter den 31. marts 2006, som skal træde i kraft den 1. april 2006.

| (53) | I henhold til de nye betingelser vil det faste årlige beløb i henhold til de tidligere aftaler blive reduceret med 5 mio. GBP om året, og der vil være en yderligere reduktion, som beregnes på grundlag af prisen på el fra grundbelastningselværker, men med et loft på 15 mio. GBP (både i 2003-priser og indekseret efter detailprisindekset). Derudover vil priserne forblive som fastsat i de tidligere aftaler. |
| --- | --- |

(53)

I henhold til de nye betingelser vil det faste årlige beløb i henhold til de tidligere aftaler blive reduceret med 5 mio. GBP om året, og der vil være en yderligere reduktion, som beregnes på grundlag af prisen på el fra grundbelastningselværker, men med et loft på 15 mio. GBP (både i 2003-priser og indekseret efter detailprisindekset). Derudover vil priserne forblive som fastsat i de tidligere aftaler.

| (54) | Hvad angår leveringen af brændsel efter den 1. april 2006, og under forudsætning af at mindst fire af de syv AGR-værker forbliver åbne, vil det faste årlige beløb, som BE skal betale, være 25,5 mio. GBP med fradrag af den reduktion, der er beskrevet ovenfor, og med en variabel pris — som det også gør sig gældende i de nuværende aftaler — svarende til 191 000 GBP pr. ton uran. Priserne er i 2002-tal, og vil blive indekseret på grundlag detailprisindekset. |
| --- | --- |

(54)

Hvad angår leveringen af brændsel efter den 1. april 2006, og under forudsætning af at mindst fire af de syv AGR-værker forbliver åbne, vil det faste årlige beløb, som BE skal betale, være 25,5 mio. GBP med fradrag af den reduktion, der er beskrevet ovenfor, og med en variabel pris — som det også gør sig gældende i de nuværende aftaler — svarende til 191 000 GBP pr. ton uran. Priserne er i 2002-tal, og vil blive indekseret på grundlag detailprisindekset.

| (55) | Hvad angår den periode, hvor kun tre eller færre værker stadig er åbne, kan prisen fastsættes på grundlag af de anbefalinger, som en gruppe bestående af repræsentanter fra både BE og BNFL fremsætter efter gennemførelse af en undersøgelse af programmet for lukning af BNFL’s brændselsproduktionsfabrik på de bedst mulige vilkår. |
| --- | --- |

(55)

Hvad angår den periode, hvor kun tre eller færre værker stadig er åbne, kan prisen fastsættes på grundlag af de anbefalinger, som en gruppe bestående af repræsentanter fra både BE og BNFL fremsætter efter gennemførelse af en undersøgelse af programmet for lukning af BNFL’s brændselsproduktionsfabrik på de bedst mulige vilkår.

| (56) | I 1995 indgik BEG’s og BEGUK’s forgængere (henholdsvis Nuclear Electric og Scottish Nuclear) langtidsaftaler med BNFL vedrørende deponering og oparbejdning af bestrålet AGR-brændsel og dermed forbundne tjenesteydelser. BEGUK (tidligere Scottish Nuclear) indgik i 1995 endvidere aftale om langtidsdeponering af alt det brugte AGR-brændsel, som produceredes ud over den mængde, for hvilken der allerede var indgået aftale om oparbejdning. I 1997 indgik BEG endvidere aftale om tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel omfattende hele produktionen af bestrålet AGR-brændsel — ud over produktionen i henhold til aftalen fra 1995 — fra BEG’s reaktorer i disses levetid. Alle de aftaler, der er nævnt ovenfor, vil herefter blive betegnet som »eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«. De sikrer tjenesteydelser mindst indtil 2038 eller 2086 (alt afhængig af affaldskategorien). |
| --- | --- |

(56)

I 1995 indgik BEG’s og BEGUK’s forgængere (henholdsvis Nuclear Electric og Scottish Nuclear) langtidsaftaler med BNFL vedrørende deponering og oparbejdning af bestrålet AGR-brændsel og dermed forbundne tjenesteydelser. BEGUK (tidligere Scottish Nuclear) indgik i 1995 endvidere aftale om langtidsdeponering af alt det brugte AGR-brændsel, som produceredes ud over den mængde, for hvilken der allerede var indgået aftale om oparbejdning. I 1997 indgik BEG endvidere aftale om tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel omfattende hele produktionen af bestrålet AGR-brændsel — ud over produktionen i henhold til aftalen fra 1995 — fra BEG’s reaktorer i disses levetid. Alle de aftaler, der er nævnt ovenfor, vil herefter blive betegnet som »eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«. De sikrer tjenesteydelser mindst indtil 2038 eller 2086 (alt afhængig af affaldskategorien).

| (57) | I henhold til de eksisterende aftaler vedrørende brugt brændsel bevarer BE ejendomsretten til alt brugt brændsel. På langt sigt skal BEG og BEGUK modtage forglasset højaktivt affald, brugt brændsel, visse former for mellemaktivt affald og oparbejdet uran og plutonium fra BNFL’s depoter for at opfylde deres forpligtelser vedrørende bortskaffelse heraf. |
| --- | --- |

(57)

I henhold til de eksisterende aftaler vedrørende brugt brændsel bevarer BE ejendomsretten til alt brugt brændsel. På langt sigt skal BEG og BEGUK modtage forglasset højaktivt affald, brugt brændsel, visse former for mellemaktivt affald og oparbejdet uran og plutonium fra BNFL’s depoter for at opfylde deres forpligtelser vedrørende bortskaffelse heraf.

| (58) | Prisen for disse aftaler er i hovedsagen fast, men skal dog tilpasses inflationen, og er, hvad angår deponerings- og oparbejdningsforpligtelser, baseret på de mængder brændsel, der leveres. I forbindelse med prisfastsættelsen i de første aftaler fra 1995 tages der også hensyn til udgifterne til nedlukning af THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant (anlægget for termisk oxidoparbejdning af nukleart brændstof)) i Sellafield, hvor der oparbejdes AGR-brændsel. Grundet arten af de tjenesteydelser, som BNFL leverer, er BE forpligtet til at fortsætte betalingerne for brændsel, som er leveret, uanset om aftalerne vedrørende brændsel, som endnu ikke er leveret, opsiges eller ej. |
| --- | --- |

(58)

Prisen for disse aftaler er i hovedsagen fast, men skal dog tilpasses inflationen, og er, hvad angår deponerings- og oparbejdningsforpligtelser, baseret på de mængder brændsel, der leveres. I forbindelse med prisfastsættelsen i de første aftaler fra 1995 tages der også hensyn til udgifterne til nedlukning af THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant (anlægget for termisk oxidoparbejdning af nukleart brændstof)) i Sellafield, hvor der oparbejdes AGR-brændsel. Grundet arten af de tjenesteydelser, som BNFL leverer, er BE forpligtet til at fortsætte betalingerne for brændsel, som er leveret, uanset om aftalerne vedrørende brændsel, som endnu ikke er leveret, opsiges eller ej.

| (59) | Betalingsstrømmene vedrørende aftalerne om deponering og oparbejdning fra 1995 er fastsat og gælder indtil aftalernes udløb i 2086 med månedlige betalinger. Betalingsstrømmen vedrørende aftalen fra 1997 er baseret på tidsplanen for levering af brændsel til BNFL og mængden af brændsel. Disse faste priser svarer til et fast beløb, som indbetales på grundlag af en på forhånd fastsat tidsplan. |
| --- | --- |

(59)

Betalingsstrømmene vedrørende aftalerne om deponering og oparbejdning fra 1995 er fastsat og gælder indtil aftalernes udløb i 2086 med månedlige betalinger. Betalingsstrømmen vedrørende aftalen fra 1997 er baseret på tidsplanen for levering af brændsel til BNFL og mængden af brændsel. Disse faste priser svarer til et fast beløb, som indbetales på grundlag af en på forhånd fastsat tidsplan.

| (60) | De genforhandlede aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel (herefter betegnet som »de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«) anvendes på forskellig vis, alt afhængig af om det brændsel, der forvaltes, blev påfyldt før eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. |
| --- | --- |

(60)

De genforhandlede aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel (herefter betegnet som »de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«) anvendes på forskellig vis, alt afhængig af om det brændsel, der forvaltes, blev påfyldt før eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen.

| (61) | De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:






  a) | Tidsplanen for betaling vil blive forkortet, således at nettonutidsværdien af fremtidige betalinger beregnet ved hjælp af den britiske offentlige sektors kalkulationsrente forbliver uændret. |
| --- | --- | --- |

(61)

De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:

a)

Tidsplanen for betaling vil blive forkortet, således at nettonutidsværdien af fremtidige betalinger beregnet ved hjælp af den britiske offentlige sektors kalkulationsrente forbliver uændret.

| b) | Opsigelsesbestemmelserne i aftalerne vil blive ændret således, at aftalerne opsiges, uden at der fremsættes krav mod BE, hvis selskabet bliver insolvent på trods af omstruktureringen. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde er det sandsynligt, at det vil være nødvendigt at fortsætte med at forvalte dette brændsel på BNFL’s område i Sellafield, og at den britiske regering eller NLF ville være nødt til at indgå aftale med BNFL eller en eventuel efterfølger herom. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde vil de forvente, at de nye ordninger baseres på en gennemgang af alle relevante forhold på det pågældende tidspunkt, herunder en gennemgang af eksisterende kontraktuelle forpligtelser. |
| --- | --- |

b)

Opsigelsesbestemmelserne i aftalerne vil blive ændret således, at aftalerne opsiges, uden at der fremsættes krav mod BE, hvis selskabet bliver insolvent på trods af omstruktureringen. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde er det sandsynligt, at det vil være nødvendigt at fortsætte med at forvalte dette brændsel på BNFL’s område i Sellafield, og at den britiske regering eller NLF ville være nødt til at indgå aftale med BNFL eller en eventuel efterfølger herom. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde vil de forvente, at de nye ordninger baseres på en gennemgang af alle relevante forhold på det pågældende tidspunkt, herunder en gennemgang af eksisterende kontraktuelle forpligtelser.

| (62) | De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:






  a) | Ejendomsrettighederne til det brugte brændsel overgår til BNFL, når virksomheden overtager risikoen for forvaltningen af det brugte brændsel (dvs. når det brugte brændsel leveres til BNFL), hvorefter BE ikke har flere forpligtelser vedrørende dette. |
| --- | --- | --- |

(62)

De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:

a)

Ejendomsrettighederne til det brugte brændsel overgår til BNFL, når virksomheden overtager risikoen for forvaltningen af det brugte brændsel (dvs. når det brugte brændsel leveres til BNFL), hvorefter BE ikke har flere forpligtelser vedrørende dette.

| b) | Tjenesteydelserne vedrørende brugt brændsel skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes BE’s reaktorer og ikke på et senere tidspunkt (f.eks. når det brugte brændsel leveres til BNFL), og betalingstidspunktet fastsættes med udgangspunkt i en påfyldningsplan, som fastlægges en gang om året. |
| --- | --- |

b)

Tjenesteydelserne vedrørende brugt brændsel skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes BE’s reaktorer og ikke på et senere tidspunkt (f.eks. når det brugte brændsel leveres til BNFL), og betalingstidspunktet fastsættes med udgangspunkt i en påfyldningsplan, som fastlægges en gang om året.

| c) | Basisprisen for brugt brændsel vil være 150 000 GBP pr. ton uran i 2003-priser og skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes. Derefter vil den blive indekseret efter detailprisindekset. Hvert år vil prisen også blive justeret i opadgående eller nedadgående retning ved hjælp af en formel, som er baseret på den mængde elektricitet, der produceres på AGR-kraftværkerne, og prisen på el fra grundbelastningselværker i England og Wales, hvorved BE beskyttes mod prisudsving på elektricitetsmarkedet. Basisprisen for forvaltning af brugt brændsel svarer til 0,6 GBP/MWh før justeringen i opadgående eller nedadgående retning. |
| --- | --- |

c)

Basisprisen for brugt brændsel vil være 150 000 GBP pr. ton uran i 2003-priser og skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes. Derefter vil den blive indekseret efter detailprisindekset. Hvert år vil prisen også blive justeret i opadgående eller nedadgående retning ved hjælp af en formel, som er baseret på den mængde elektricitet, der produceres på AGR-kraftværkerne, og prisen på el fra grundbelastningselværker i England og Wales, hvorved BE beskyttes mod prisudsving på elektricitetsmarkedet. Basisprisen for forvaltning af brugt brændsel svarer til 0,6 GBP/MWh før justeringen i opadgående eller nedadgående retning.

| (63) | Tabel 2 viser betydningen af ændringerne af BNFL’s aftaler om levering af brændsel for BE, som de vurderes af de britiske myndigheder i forbindelse med tre mulige scenarier for udviklingen på elektricitetsmarkedet.
  Tabel 2
  Betydningen af ændringer af BNFL’s aftaler om levering af brændsel










  (mio. GBP) |
| --- | --- |
| Beregning af besparelser, som vedrører leveringen af brændsel |
| Året indtil den 31. marts | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| Omkostninger før omstruktureringen |
| — | »Bank-finansiering« og »optimistisk vurdering« |

(63)

Tabel 2 viser betydningen af ændringerne af BNFL’s aftaler om levering af brændsel for BE, som de vurderes af de britiske myndigheder i forbindelse med tre mulige scenarier for udviklingen på elektricitetsmarkedet.

Tabel 2

Betydningen af ændringer af BNFL’s aftaler om levering af brændsel

(mio. GBP)

Beregning af besparelser, som vedrører leveringen af brændsel

Året indtil den 31. marts

2004

2005

2006

2007

2008

Omkostninger før omstruktureringen

—

»Bank-finansiering« og »optimistisk vurdering«

221

247

232

203

213

| — | »Pessimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Pessimistisk vurdering«

216

241

227

198

208

Omkostninger efter omstruktureringen

| — | »Bank-finansiering« |
| --- | --- |

—

»Bank-finansiering«

206

231

218

188

201

| — | »Optimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Optimistisk vurdering«

207

231

227

198

207

| — | »Pessimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Pessimistisk vurdering«

200

220

205

176

186

Besparelse

| — | »Bank-finansiering« |
| --- | --- |

—

»Bank-finansiering«

15

16

14

15

12

| — | »Optimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Optimistisk vurdering«

14

16

5

5

6

| — | »Pessimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Pessimistisk vurdering«

16

21

22

22

22

| (64) | De britiske myndigheder har oplyst, at det er vanskeligt at give præcise skøn over BE’s besparelser efter 2006, da det er planlagt, at de aftaler om levering af brændsel, der blev indgået før omstruktureringen, skal udløbe i 2006. Ethvert skøn over BE’s fordele ved ændringerne skal derfor på en eller anden måde tage hensyn til de fordele, som BNFL opnår, ved at aftalerne forlænges til at omfatte levetiden for BE’s værker, hvilket afspejles i priserne i de nye aftaler. Under hensyntagen til denne usikkerhed har de britiske myndigheder oplyst, at BE's interne skøn over omkostningsbesparelserne set over værkernes levetid er på 239 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 140 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en realrentesats på 3,5 % (9)). Tabel 3 viser betydningen for BE af ændringer af BNFL’s aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker, som de vurderes af de britiske myndigheder under de samme tre scenarier (10). Nettonutidsværdien beregnes ved hjælp af den britiske offentlige sektors realkalkulationsrente på 3,5 %. Denne tabel vedrører kun betydningen af prisændringer i aftaler vedrørende brændsel, der påfyldes på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Det er vanskeligt at kvantificere betydningen af ændringer i aftaler vedrørende brændsel, der er påfyldt forud for ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, da disse ændringer kun vil komme til udtryk, hvis BE bliver insolvent. Derudover er det ifølge de britiske myndigheder vanskeligt at give et skøn over fordelene for BE ved overførsel af ejendomsrettighederne til brugt brændsel og de dermed forbundne forpligtelser til BNFL. De britiske myndigheder har ikke desto mindre oplyst, at i henhold til et subjektivt skøn vil fordelene for BE ved denne overførsel af ejendomsretten repræsentere en værdi på ca. 1 421 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 148 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en nominel rentesats på 5,4 %). Denne fordel er ikke medtaget i tabel 3.
  Tabel 3
  Betydningen for den aktuelle nettoværdi af ændringer af fremtidige aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker (11)








  (mio. GBP) |
| --- | --- |
| | Aktuel nettoværdi | Samlede ikke-kalkulerede betalinger |
| Før omstruktureringen |
| — | »Bank-finansiering« |

(64)

De britiske myndigheder har oplyst, at det er vanskeligt at give præcise skøn over BE’s besparelser efter 2006, da det er planlagt, at de aftaler om levering af brændsel, der blev indgået før omstruktureringen, skal udløbe i 2006. Ethvert skøn over BE’s fordele ved ændringerne skal derfor på en eller anden måde tage hensyn til de fordele, som BNFL opnår, ved at aftalerne forlænges til at omfatte levetiden for BE’s værker, hvilket afspejles i priserne i de nye aftaler. Under hensyntagen til denne usikkerhed har de britiske myndigheder oplyst, at BE's interne skøn over omkostningsbesparelserne set over værkernes levetid er på 239 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 140 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en realrentesats på 3,5 % (9)). Tabel 3 viser betydningen for BE af ændringer af BNFL’s aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker, som de vurderes af de britiske myndigheder under de samme tre scenarier (10). Nettonutidsværdien beregnes ved hjælp af den britiske offentlige sektors realkalkulationsrente på 3,5 %. Denne tabel vedrører kun betydningen af prisændringer i aftaler vedrørende brændsel, der påfyldes på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Det er vanskeligt at kvantificere betydningen af ændringer i aftaler vedrørende brændsel, der er påfyldt forud for ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, da disse ændringer kun vil komme til udtryk, hvis BE bliver insolvent. Derudover er det ifølge de britiske myndigheder vanskeligt at give et skøn over fordelene for BE ved overførsel af ejendomsrettighederne til brugt brændsel og de dermed forbundne forpligtelser til BNFL. De britiske myndigheder har ikke desto mindre oplyst, at i henhold til et subjektivt skøn vil fordelene for BE ved denne overførsel af ejendomsretten repræsentere en værdi på ca. 1 421 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 148 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en nominel rentesats på 5,4 %). Denne fordel er ikke medtaget i tabel 3.

Tabel 3

Betydningen for den aktuelle nettoværdi af ændringer af fremtidige aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker (11)

(mio. GBP)

Aktuel nettoværdi

Samlede ikke-kalkulerede betalinger

Før omstruktureringen

—

»Bank-finansiering«

592

1 117

Efter omstruktureringen

| — | »Bank-finansiering« |
| --- | --- |

—

»Bank-finansiering«

418

558

| — | »Optimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Optimistisk vurdering«

881

1 204

| — | »Pessimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Pessimistisk vurdering«

3

4

Besparelse

| — | »Bank-finansiering« |
| --- | --- |

—

»Bank-finansiering«

174

559

| — | »Optimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Optimistisk vurdering«

– 289

– 87

| — | »Pessimistisk vurdering« |
| --- | --- |

—

»Pessimistisk vurdering«

589

1 113

| (65) | Oprindeligt købte begge de virksomheder, som nu er BEG og BEGUK, selv uranholdigt materiale, som blev overført til BNFL og anvendt af denne virksomhed i forbindelse med fremstillingen af atombrændsel til deres AGR-værker. Den virksomhed, der nu er BEGUK, overførte senere sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL. De tidligere aftaler løb over en lang periode og vedrørte under alle omstændigheder kun de relativt små mængder materiale, som BEGUK havde behov for, og derfor gav denne ændring kun BNFL et begrænset grundlag for udvikling af en enhed med ansvar for indkøb og levering af uranholdigt materiale. |
| --- | --- |

(65)

Oprindeligt købte begge de virksomheder, som nu er BEG og BEGUK, selv uranholdigt materiale, som blev overført til BNFL og anvendt af denne virksomhed i forbindelse med fremstillingen af atombrændsel til deres AGR-værker. Den virksomhed, der nu er BEGUK, overførte senere sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL. De tidligere aftaler løb over en lang periode og vedrørte under alle omstændigheder kun de relativt små mængder materiale, som BEGUK havde behov for, og derfor gav denne ændring kun BNFL et begrænset grundlag for udvikling af en enhed med ansvar for indkøb og levering af uranholdigt materiale.

| (66) | I forbindelse med BE og BNFL's genforhandling af aftalerne vedrørende BNFL’s fremtidige produktion og leverancer af atombrændsel til BE blev det aftalt, at BEG også skulle overføre sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL, som således kommer til at bære ansvaret for fastlæggelse af fremtidige ordninger for indkøb af uranholdigt materiale til atombrændsel, der skal anvendes i BEG’s AGR-værker. |
| --- | --- |

(66)

I forbindelse med BE og BNFL's genforhandling af aftalerne vedrørende BNFL’s fremtidige produktion og leverancer af atombrændsel til BE blev det aftalt, at BEG også skulle overføre sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL, som således kommer til at bære ansvaret for fastlæggelse af fremtidige ordninger for indkøb af uranholdigt materiale til atombrændsel, der skal anvendes i BEG’s AGR-værker.

| (67) | Samtidig vil BNFL købe BEG's lagre af uranholdigt materiale, hvis bogførte værdi skønnes at beløbe sig til 67 mio. GBP. |
| --- | --- |

(67)

Samtidig vil BNFL købe BEG's lagre af uranholdigt materiale, hvis bogførte værdi skønnes at beløbe sig til 67 mio. GBP.

| (68) | Som en del af omstruktureringsplanen har BE på visse betingelser opnået aftaler (»standstill-aftalerne«) om standstill med hensyn til de beløb, som er forfaldne til betaling til BNFL og en række betydelige finansielle kreditorer (»de betydelige kreditorer«), som omfatter indehaverne af størstedelen af de sterling-obligationer med løbetid til henholdsvis 2003, 2006 og 2016, som er blevet udstedt af BE (»obligationsejerne«), Eggborough bankkonsortium, herunder Royal Bank of Scotland (»RBS«) som rembursudsteder (tilsammen de långivende banker) og modparterne i tre af energiforsyningsaftalerne og differencekontrakterne (contracts for differences): Teaside Power Limited (»TPL«), Total Fina Elf (»TFE«) og Enron (herunder samlet benævnt »energiforsyningsaftalernes modparter«). |
| --- | --- |

(68)

Som en del af omstruktureringsplanen har BE på visse betingelser opnået aftaler (»standstill-aftalerne«) om standstill med hensyn til de beløb, som er forfaldne til betaling til BNFL og en række betydelige finansielle kreditorer (»de betydelige kreditorer«), som omfatter indehaverne af størstedelen af de sterling-obligationer med løbetid til henholdsvis 2003, 2006 og 2016, som er blevet udstedt af BE (»obligationsejerne«), Eggborough bankkonsortium, herunder Royal Bank of Scotland (»RBS«) som rembursudsteder (tilsammen de långivende banker) og modparterne i tre af energiforsyningsaftalerne og differencekontrakterne (contracts for differences): Teaside Power Limited (»TPL«), Total Fina Elf (»TFE«) og Enron (herunder samlet benævnt »energiforsyningsaftalernes modparter«).

| (69) | I henhold til standstill-aftalerne begyndte standstill-perioden den 14. februar 2003 og sluttede senest den 30. september 2004 eller tidligere, hvis der inden denne dato indtraf en begivenhed, som medfører opsigelse, eller omstruktureringen blev afsluttet. BNFL og de betydelige kreditorer har aftalt med BE, at de i denne periode ikke vil tage initiativ til at indlede insolvensbehandling eller kræve eller fremskynde betaling af beløb, som er forfaldne til betaling fra BE's side. |
| --- | --- |

(69)

I henhold til standstill-aftalerne begyndte standstill-perioden den 14. februar 2003 og sluttede senest den 30. september 2004 eller tidligere, hvis der inden denne dato indtraf en begivenhed, som medfører opsigelse, eller omstruktureringen blev afsluttet. BNFL og de betydelige kreditorer har aftalt med BE, at de i denne periode ikke vil tage initiativ til at indlede insolvensbehandling eller kræve eller fremskynde betaling af beløb, som er forfaldne til betaling fra BE's side.

| (70) | Der redegøres for BE’s og BNFL’s og de betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til standstill-aftalerne i betragtning 71 til 73. |
| --- | --- |

(70)

Der redegøres for BE’s og BNFL’s og de betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til standstill-aftalerne i betragtning 71 til 73.

| (71) | Følgende fremgår af standstill-aftalerne:






  a) | Der vil stadig blive betalt renter til obligationsejerne og Eggborough-bankerne i overensstemmelse med de eksisterende ordninger. |
| --- | --- | --- |

(71)

Følgende fremgår af standstill-aftalerne:

a)

Der vil stadig blive betalt renter til obligationsejerne og Eggborough-bankerne i overensstemmelse med de eksisterende ordninger.

| b) | Der vil blive betalt 6 % p.a. i rente til RBS (vedrørende rembursen) af et beløb på 34 mio. GBP og til energiforsyningsaftalernes modparter af de beløb, som de har til gode (RBS: 37,5 mio. GBP, TPL: 159 mio. GBP, TFE: 85 mio. GBP og Enron: 72 mio. GBP). |
| --- | --- |

b)

Der vil blive betalt 6 % p.a. i rente til RBS (vedrørende rembursen) af et beløb på 34 mio. GBP og til energiforsyningsaftalernes modparter af de beløb, som de har til gode (RBS: 37,5 mio. GBP, TPL: 159 mio. GBP, TFE: 85 mio. GBP og Enron: 72 mio. GBP).

| c) | EPL vil modtage beløb til dækning af driftsomkostninger og kapitaludgifter. |
| --- | --- |

c)

EPL vil modtage beløb til dækning af driftsomkostninger og kapitaludgifter.

| d) | BE vil fortsat købe elektricitet af TPL til faste priser og i et omfang, der fastlægges på grundlag af den priskurve, der på nuværende tidspunkt forventes for elektricitet indtil omstruktureringens afslutning. |
| --- | --- |

d)

BE vil fortsat købe elektricitet af TPL til faste priser og i et omfang, der fastlægges på grundlag af den priskurve, der på nuværende tidspunkt forventes for elektricitet indtil omstruktureringens afslutning.

| e) | De beløb, som BNFL har til gode i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, vil blive tilskrevet renter, som dog vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres. Beløb, som skal betales i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel, for så vidt angår brændsel påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil blive indefrosset i det omfang, at de overstiger de beløb, som skulle have været betalt, hvis de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel havde været gældende fra den 1. april 2003, og vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres. |
| --- | --- |

e)

De beløb, som BNFL har til gode i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, vil blive tilskrevet renter, som dog vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres. Beløb, som skal betales i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel, for så vidt angår brændsel påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil blive indefrosset i det omfang, at de overstiger de beløb, som skulle have været betalt, hvis de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel havde været gældende fra den 1. april 2003, og vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres.

| (72) | Følgende fremgår af standstill-aftalerne:






  a) | Fra november 2002 og indtil den 31. marts 2003 vil BNFL indefryse alle udestående beløb i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, og BNFL vil gennemføre standstill, for så vidt angår differencen mellem udestående beløb i henhold til de eksisterende og de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel. |
| --- | --- | --- |

(72)

Følgende fremgår af standstill-aftalerne:

a)

Fra november 2002 og indtil den 31. marts 2003 vil BNFL indefryse alle udestående beløb i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, og BNFL vil gennemføre standstill, for så vidt angår differencen mellem udestående beløb i henhold til de eksisterende og de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel.

| b) | Der vil for obligationsejernes vedkommende være standstill med hensyn til tilbagebetalinger af hovedstolen på obligationer med løbetid indtil 2003. |
| --- | --- |

b)

Der vil for obligationsejernes vedkommende være standstill med hensyn til tilbagebetalinger af hovedstolen på obligationer med løbetid indtil 2003.

| c) | Eggborough-bankerne vil gennemføre standstill, for så vidt angår tilbagebetalinger af hovedstolen og andre udestående beløb i henhold til aftalen vedrørende kapacitet og afgifter (Capacity and Tolling Agreement (»CTA«)) med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser. |
| --- | --- |

c)

Eggborough-bankerne vil gennemføre standstill, for så vidt angår tilbagebetalinger af hovedstolen og andre udestående beløb i henhold til aftalen vedrørende kapacitet og afgifter (Capacity and Tolling Agreement (»CTA«)) med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser.

| d) | RBS vil gennemføre standstill, for så vidt angår RBS’ forskellige former for garantistillelse eller remburs. |
| --- | --- |

d)

RBS vil gennemføre standstill, for så vidt angår RBS’ forskellige former for garantistillelse eller remburs.

| e) | Energiforsyningsaftalernes modparter vil gennemføre standstill, for så vidt angår alle udestående beløb i henhold til disse aftaler med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser. |
| --- | --- |

e)

Energiforsyningsaftalernes modparter vil gennemføre standstill, for så vidt angår alle udestående beløb i henhold til disse aftaler med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser.

| (73) | De betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til aftalen om standstill med hensyn til betalingerne vil ikke længere finde anvendelse, hvis en af nedennævnte begivenheder indtræffer, og de betydelige kreditorer meddeler BE, at aftalen opsiges:






  a) | Forfaldne beløb, som ikke er blevet udsat, betales ikke til den betydelige kreditor inden for 20 hverdage efter forfaldsdatoen. |
| --- | --- | --- |

(73)

De betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til aftalen om standstill med hensyn til betalingerne vil ikke længere finde anvendelse, hvis en af nedennævnte begivenheder indtræffer, og de betydelige kreditorer meddeler BE, at aftalen opsiges:

a)

Forfaldne beløb, som ikke er blevet udsat, betales ikke til den betydelige kreditor inden for 20 hverdage efter forfaldsdatoen.

| b) | BE eller et af datterselskaberne går konkurs, begæres sat under administration eller sættes under administration. |
| --- | --- |

b)

BE eller et af datterselskaberne går konkurs, begæres sat under administration eller sættes under administration.

| c) | Den britiske regering fremsætter skriftlig anmodning om indfrielse af gæld i henhold til kreditaftaler eller erhvervsbankers erstatningsfaciliteter, for hvilke der stilles garanti af den britiske regering, og BE’s og selskabets datterselskabers dermed forbundne garantistillelse til fordel for den britiske regering. |
| --- | --- |

c)

Den britiske regering fremsætter skriftlig anmodning om indfrielse af gæld i henhold til kreditaftaler eller erhvervsbankers erstatningsfaciliteter, for hvilke der stilles garanti af den britiske regering, og BE’s og selskabets datterselskabers dermed forbundne garantistillelse til fordel for den britiske regering.

| d) | Der opnås ikke de nødvendige godkendelser fra agenten for Eggborough kreditfaciliteten, RBS, TPL-bankkonsortiet eller Enron. |
| --- | --- |

d)

Der opnås ikke de nødvendige godkendelser fra agenten for Eggborough kreditfaciliteten, RBS, TPL-bankkonsortiet eller Enron.

| e) | BE eller et af datterselskaberne forelægger dokumentation for distribution til andre betydelige kreditorer end dem, der er nævnt i den principaftale, som de betydelige kreditorer har godkendt. |
| --- | --- |

e)

BE eller et af datterselskaberne forelægger dokumentation for distribution til andre betydelige kreditorer end dem, der er nævnt i den principaftale, som de betydelige kreditorer har godkendt.

| (74) | I tabel 4 redegøres der for de kontantbeløb, som BE kan spare ved hjælp af standstill-aftalerne ifølge de britiske myndigheder, hvis ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen bliver den 31. marts 2004.
  Tabel 4
  Kontantbeløb, som BE sparer ved hjælp af standstill-aftalerne








  (mio. GBP) |
| --- | --- |
| | | Det år, der slutter i marts 2003 | Det år, der slutter i marts 2004 |
| BNFL | | 132 | 265 |
| Obligationsejere | | 110 | 0 |
| Eggborough-bankerne | | 47 | 40 |
| TPL | | 13 | 33 |
| TFE | | 3 | 14 |
| Enron | | 4 | 19 |
| Betydning for momsbeløbet | | 0 | – 8 |
| Betydning for renterne | | – 9 | – 21 |
| Betydningen af standstill | | 300 | 342 |
| Samlet kontantbeløb | | 300 | 642 |

(74)

I tabel 4 redegøres der for de kontantbeløb, som BE kan spare ved hjælp af standstill-aftalerne ifølge de britiske myndigheder, hvis ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen bliver den 31. marts 2004.

Tabel 4

Kontantbeløb, som BE sparer ved hjælp af standstill-aftalerne

(mio. GBP)

Det år, der slutter i marts 2003

Det år, der slutter i marts 2004

BNFL

132

265

Obligationsejere

110

0

Eggborough-bankerne

47

40

TPL

13

33

TFE

3

14

Enron

4

19

Betydning for momsbeløbet

0

– 8

Betydning for renterne

– 9

– 21

Betydningen af standstill

300

342

Samlet kontantbeløb

300

642

| (75) | Ud over standstill-aftalerne indeholder omstruktureringsplanen bestemmelser om, at de betydelige kreditorers krav skal omstruktureres og omlægges. Den 14. februar 2003 indgik BE en ikke-bindende aftale med de betydelige kreditorer om delvis opfyldelse og prioritering af deres krav. |
| --- | --- |

(75)

Ud over standstill-aftalerne indeholder omstruktureringsplanen bestemmelser om, at de betydelige kreditorers krav skal omstruktureres og omlægges. Den 14. februar 2003 indgik BE en ikke-bindende aftale med de betydelige kreditorer om delvis opfyldelse og prioritering af deres krav.

| (76) | Som det fremgår af BE’s ureviderede regnskab for halvåret indtil den 30. september 2002, havde de betydelige kreditorer følgende krav, som vil blive delvist opfyldt:






  — | Obligationsejere: 408 mio. GBP |
| --- | --- | --- |

(76)

Som det fremgår af BE’s ureviderede regnskab for halvåret indtil den 30. september 2002, havde de betydelige kreditorer følgende krav, som vil blive delvist opfyldt:

—

Obligationsejere: 408 mio. GBP

| — | De långivende banker: 490 mio. GBP |
| --- | --- |

—

De långivende banker: 490 mio. GBP

| — | Energiforsyningsaftalernes modparter: 365 mio. GBP. |
| --- | --- |

—

Energiforsyningsaftalernes modparter: 365 mio. GBP.

| (77) | I principaftalen er kravene vedrørende energiforsyningsaftalerne blevet fastsat til 316 mio. GBP, for så vidt angår omstruktureringspakken. |
| --- | --- |

(77)

I principaftalen er kravene vedrørende energiforsyningsaftalerne blevet fastsat til 316 mio. GBP, for så vidt angår omstruktureringspakken.

| (78) | Passiverne vil blive omstruktureret og omlagt på følgende måde:






  a) | Nye obligationer til en værdi af 275 mio. GBP vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron. |
| --- | --- | --- |

(78)

Passiverne vil blive omstruktureret og omlagt på følgende måde:

a)

Nye obligationer til en værdi af 275 mio. GBP vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron.

| b) | Der vil blive indgået en revideret CTA-aftale med Eggborough-bankerne med et afkast til bankerne svarende til 150 mio. GBP i nye obligationer. |
| --- | --- |

b)

Der vil blive indgået en revideret CTA-aftale med Eggborough-bankerne med et afkast til bankerne svarende til 150 mio. GBP i nye obligationer.

| c) | Ordinære aktier i BE vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron. |
| --- | --- |

c)

Ordinære aktier i BE vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron.

| (79) | BE har revideret sin handelsstrategi, idet selskabet har tilstræbt at mindske risiciene forbundet med produktions- og prisudviklingen. Denne revision udgør et af de elementer i omstruktureringspakken, som forbedrer BE’s finansielle styrke. |
| --- | --- |

(79)

BE har revideret sin handelsstrategi, idet selskabet har tilstræbt at mindske risiciene forbundet med produktions- og prisudviklingen. Denne revision udgør et af de elementer i omstruktureringspakken, som forbedrer BE’s finansielle styrke.

| (80) | BE er et af de største elproduktionsselskaber i Det Forenede Kongerige og står for over 20 % af Det Forenede Kongeriges elproduktion. Denne elproduktion består af kernekraftproduktion (83 % af kapaciteten) og kulfyrede værkers produktion (17 % af kapaciteten) og kan være på op til ca. 75 TWh om året. |
| --- | --- |

(80)

BE er et af de største elproduktionsselskaber i Det Forenede Kongerige og står for over 20 % af Det Forenede Kongeriges elproduktion. Denne elproduktion består af kernekraftproduktion (83 % af kapaciteten) og kulfyrede værkers produktion (17 % af kapaciteten) og kan være på op til ca. 75 TWh om året.

| (81) | BEPET, som er BE’s handelsafdeling, er ansvarlig for at sælge BE's produktion, at forvalte de risici, som BE løber på grund af udsving i markedspriserne, og at maksimere de salgspriser, som BE opnår på markedet. Da 83 % af BE’s produktion stammer fra kernekraftværkerne, fokuserer BEPET især på salg af denne i hovedsagen løbende produktion. |
| --- | --- |

(81)

BEPET, som er BE’s handelsafdeling, er ansvarlig for at sælge BE's produktion, at forvalte de risici, som BE løber på grund af udsving i markedspriserne, og at maksimere de salgspriser, som BE opnår på markedet. Da 83 % af BE’s produktion stammer fra kernekraftværkerne, fokuserer BEPET især på salg af denne i hovedsagen løbende produktion.

| (82) | Det kulfyrede værk i Eggborough udgør også et vigtigt element i handelsporteføljen. Det giver produktionsfleksibilitet, således at der kan tages hensyn til kundernes varierende efterspørgsel, og en værdifuld »forsikring« i tilfælde af udfald på kernekraftværkerne. Det giver også fleksibilitet, for så vidt angår de store industri- og erhvervskunder og en del af engrossalget. |
| --- | --- |

(82)

Det kulfyrede værk i Eggborough udgør også et vigtigt element i handelsporteføljen. Det giver produktionsfleksibilitet, således at der kan tages hensyn til kundernes varierende efterspørgsel, og en værdifuld »forsikring« i tilfælde af udfald på kernekraftværkerne. Det giver også fleksibilitet, for så vidt angår de store industri- og erhvervskunder og en del af engrossalget.

| (83) | For at kunne forvalte risiciene for BE forbundet med udviklingen i markedspriserne, samtidig med at de salgspriser, som opnås på markedet, maksimeres, sælger BEPET produktionen på forhånd. BEPET tilstræber i lighed med andre producenter at have solgt 100 % af produktionen, når elektriciteten rent faktisk produceres, for at undgå den risiko, som de meget ofte svingende priser i balanceringsmekanismen medfører. Ved at sælge på forhånd kan virksomheden sikre, at den fremtidige produktionsmængde sælges til de priser, som gælder på det pågældende tidspunkt, og i visse tilfælde, at priserne for den fremtidige produktion fastsættes på forhånd. |
| --- | --- |

(83)

For at kunne forvalte risiciene for BE forbundet med udviklingen i markedspriserne, samtidig med at de salgspriser, som opnås på markedet, maksimeres, sælger BEPET produktionen på forhånd. BEPET tilstræber i lighed med andre producenter at have solgt 100 % af produktionen, når elektriciteten rent faktisk produceres, for at undgå den risiko, som de meget ofte svingende priser i balanceringsmekanismen medfører. Ved at sælge på forhånd kan virksomheden sikre, at den fremtidige produktionsmængde sælges til de priser, som gælder på det pågældende tidspunkt, og i visse tilfælde, at priserne for den fremtidige produktion fastsættes på forhånd.

| (84) | BEPET har en række kanaler, som kan anvendes til salg af BE’s produktion, og 32 % af den samlede produktion sælges som direkte levering. Omfanget af den direkte levering er vokset organisk og udgør et nøgleelement i BE’s forretningsstrategi. |
| --- | --- |

(84)

BEPET har en række kanaler, som kan anvendes til salg af BE’s produktion, og 32 % af den samlede produktion sælges som direkte levering. Omfanget af den direkte levering er vokset organisk og udgør et nøgleelement i BE’s forretningsstrategi.

| (85) | I forhold til andre betydningsfulde producenter i Storbritannien sælger BE kun en beskeden del af sin produktion på detailmarkedet. BE’s vækst på dette marked er snarere baseret på en målsætning om diversificering, for så vidt angår leveringskanalerne for produktionen, end en målsætning om vækst på detailmarkedet. BE opnår en bruttofortjeneste på ca. 2 % (12) på det direkte salg, hvilket er et udtryk for, at markedet er meget konkurrencepræget. |
| --- | --- |

(85)

I forhold til andre betydningsfulde producenter i Storbritannien sælger BE kun en beskeden del af sin produktion på detailmarkedet. BE’s vækst på dette marked er snarere baseret på en målsætning om diversificering, for så vidt angår leveringskanalerne for produktionen, end en målsætning om vækst på detailmarkedet. BE opnår en bruttofortjeneste på ca. 2 % (12) på det direkte salg, hvilket er et udtryk for, at markedet er meget konkurrencepræget.

| (86) | Grundene til de finansielle vanskeligheder, som BE var udsat for i september 2002, omfattede tre aftaler om køb af elektricitet, som i hovedsagen var på out-of-the-money-basis, og en række CPD’er, som BE havde indgået som del af tidligere handels- og erhvervsaktiviteter. Hver enkelt var omfattet af den kompromisaftale, som blev indgået med de betydelige kreditorer som en del af omstruktureringspakken. |
| --- | --- |

(86)

Grundene til de finansielle vanskeligheder, som BE var udsat for i september 2002, omfattede tre aftaler om køb af elektricitet, som i hovedsagen var på out-of-the-money-basis, og en række CPD’er, som BE havde indgået som del af tidligere handels- og erhvervsaktiviteter. Hver enkelt var omfattet af den kompromisaftale, som blev indgået med de betydelige kreditorer som en del af omstruktureringspakken.

| (87) | Den første er aftalen med TFE. Sammenlignet med de fremherskende markedspriser i dag er exerciseprisen i denne aftale meget høj. Aftalen blev indgået i 1997 på et tidspunkt, hvor de gennemsnitlige priser var meget højere, end det er tilfældet i dag. Aftalen er i hovedsagen på out-of-the-money-basis for BE, og TFE’s tilgodehavende er på 85 mio. GBP. |
| --- | --- |

(87)

Den første er aftalen med TFE. Sammenlignet med de fremherskende markedspriser i dag er exerciseprisen i denne aftale meget høj. Aftalen blev indgået i 1997 på et tidspunkt, hvor de gennemsnitlige priser var meget højere, end det er tilfældet i dag. Aftalen er i hovedsagen på out-of-the-money-basis for BE, og TFE’s tilgodehavende er på 85 mio. GBP.

| (88) | Den anden vedrører swap-aftalen med Enron fra den 1. april 1996, som er et finansielt instrument baseret på forskellen mellem basispriserne i og uden for peak-perioder. BE indgik aftalen, før værket i Eggborough blev overtaget. Den skulle bruges som en sikring mod de udsving, som skyldes BE’s stigende handel med industri- og erhvervskunder. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at Enron har et tilgodehavende hos BE vedrørende denne out-of-the-money energiforsyningsaftale på 72 mio. GBP. |
| --- | --- |

(88)

Den anden vedrører swap-aftalen med Enron fra den 1. april 1996, som er et finansielt instrument baseret på forskellen mellem basispriserne i og uden for peak-perioder. BE indgik aftalen, før værket i Eggborough blev overtaget. Den skulle bruges som en sikring mod de udsving, som skyldes BE’s stigende handel med industri- og erhvervskunder. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at Enron har et tilgodehavende hos BE vedrørende denne out-of-the-money energiforsyningsaftale på 72 mio. GBP.

| (89) | Den tredje vedrører en aftale med TPL, som BE overtog, da selskabet i 1999 overtog SWALEC. Aftalen blev oprindeligt underskrevet den 26. juni 1991. Aftalen er hovedsageligt på out-of-the-money-basis. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at TPL har et tilgodehavende vedrørende denne out-of-the-money-energiforsyningsaftale på 159 mio. GBP. |
| --- | --- |

(89)

Den tredje vedrører en aftale med TPL, som BE overtog, da selskabet i 1999 overtog SWALEC. Aftalen blev oprindeligt underskrevet den 26. juni 1991. Aftalen er hovedsageligt på out-of-the-money-basis. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at TPL har et tilgodehavende vedrørende denne out-of-the-money-energiforsyningsaftale på 159 mio. GBP.

| (90) | Som en del af omstruktureringspakken har BE besluttet at sikre et større salg af produktionen på mellemlangt sigt til faste priser. Ifølge den britiske regering vil gennemførelsen af denne strategi reducere udsvingene med hensyn til cash flowet og styrke virksomhedens rentabilitet på langt sigt. |
| --- | --- |

(90)

Som en del af omstruktureringspakken har BE besluttet at sikre et større salg af produktionen på mellemlangt sigt til faste priser. Ifølge den britiske regering vil gennemførelsen af denne strategi reducere udsvingene med hensyn til cash flowet og styrke virksomhedens rentabilitet på langt sigt.

| (91) | Under den nye strategi vil terminssalg af produktionen til faste priser medføre, at virksomheden sælger en større del af sin produktion på forhånd til en fast pris de næste tre til fem år, således at BEPET kan fastsætte værdien af en større andel af den fremtidige produktion. |
| --- | --- |

(91)

Under den nye strategi vil terminssalg af produktionen til faste priser medføre, at virksomheden sælger en større del af sin produktion på forhånd til en fast pris de næste tre til fem år, således at BEPET kan fastsætte værdien af en større andel af den fremtidige produktion.

| (92) | Den nye handelsstrategis vigtigste målsætninger er i) at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen gennem indgåelse af yderligere fastprisaftaler, ii) at bevare stabile salgskanaler for betydelige produktionsmængder og iii) at sikre en større kontantbeholdning for at råde over tilstrækkelige finansielle reserver. |
| --- | --- |

(92)

Den nye handelsstrategis vigtigste målsætninger er i) at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen gennem indgåelse af yderligere fastprisaftaler, ii) at bevare stabile salgskanaler for betydelige produktionsmængder og iii) at sikre en større kontantbeholdning for at råde over tilstrækkelige finansielle reserver.

| (93) | Siden den nye strategi blev formuleret i begyndelsen af december 2002, er det lykkedes BE at sælge eller forlænge aftalerne vedrørende direkte levering af yderligere 14,8 TWh i perioden 2003 til 2006 gennem fornyelse af årlige aftaler og forlængelse af visse flerårige aftaler. I perioden indtil den 6. marts 2003 havde BE også ført forhandlinger med en række modparter inden for engrossalg vedrørende struktureret handel. |
| --- | --- |

(93)

Siden den nye strategi blev formuleret i begyndelsen af december 2002, er det lykkedes BE at sælge eller forlænge aftalerne vedrørende direkte levering af yderligere 14,8 TWh i perioden 2003 til 2006 gennem fornyelse af årlige aftaler og forlængelse af visse flerårige aftaler. I perioden indtil den 6. marts 2003 havde BE også ført forhandlinger med en række modparter inden for engrossalg vedrørende struktureret handel.

| (94) | Den 6. februar 2003 blev der indgået en betydelig aftale med British Gas Trading Limited om salg af ca. 10 TWh om året indtil den 1. april 2007, hvoraf mere end halvdelen er til fast pris. |
| --- | --- |

(94)

Den 6. februar 2003 blev der indgået en betydelig aftale med British Gas Trading Limited om salg af ca. 10 TWh om året indtil den 1. april 2007, hvoraf mere end halvdelen er til fast pris.

| (95) | De nye aftaler med BNFL giver også BE en vis grad af risikoafdækning mod ændringer af elektricitetspriserne, da de priser, der skal betales for levering af AGR-brændsel og tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt AGR-brændsel, varierer alt afhængig af elektricitetspriserne. Med de nuværende markedspriser opnår BE ved hjælp af de nye aftaler med BNFL delvis risikoafdækning, for så vidt angår ca. 60 % af AGR-produktionen på ca. 58 TWh om året. |
| --- | --- |

(95)

De nye aftaler med BNFL giver også BE en vis grad af risikoafdækning mod ændringer af elektricitetspriserne, da de priser, der skal betales for levering af AGR-brændsel og tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt AGR-brændsel, varierer alt afhængig af elektricitetspriserne. Med de nuværende markedspriser opnår BE ved hjælp af de nye aftaler med BNFL delvis risikoafdækning, for så vidt angår ca. 60 % af AGR-produktionen på ca. 58 TWh om året.

| (96) | BE foreslår at fokusere på følgende målsætninger i forbindelse med strategien på mellemlangt sigt:






  a) | Sikring af, at BE's kernekraftværker lever op til standarden for sikkerhed og ydelse på verdensplan. |
| --- | --- | --- |

(96)

BE foreslår at fokusere på følgende målsætninger i forbindelse med strategien på mellemlangt sigt:

a)

Sikring af, at BE's kernekraftværker lever op til standarden for sikkerhed og ydelse på verdensplan.

| b) | Forøgelse af sikkerheden parallelt med forbedring af produktiviteten og konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

b)

Forøgelse af sikkerheden parallelt med forbedring af produktiviteten og konkurrenceevnen.

| c) | Reduktion af risiciene forbundet med udviklingen i elektricitetspriserne på engrosmarkedet i Det Forenede Kongerige, samtidig med at en pålidelig adgang til markedet bevares. Dette vil blive opnået ved hjælp af en kombination af aftalebetingelser samt adgang til fleksibel produktion gennem Eggborough og direkte levering, idet der primært fokuseres på sektoren for industri- og erhvervskunder. |
| --- | --- |

c)

Reduktion af risiciene forbundet med udviklingen i elektricitetspriserne på engrosmarkedet i Det Forenede Kongerige, samtidig med at en pålidelig adgang til markedet bevares. Dette vil blive opnået ved hjælp af en kombination af aftalebetingelser samt adgang til fleksibel produktion gennem Eggborough og direkte levering, idet der primært fokuseres på sektoren for industri- og erhvervskunder.

| d) | Udvikling af en overskudsgivende forretning inden for vedvarende energi, som skal støtte konkurrenceevnen inden for direkte levering. |
| --- | --- |

d)

Udvikling af en overskudsgivende forretning inden for vedvarende energi, som skal støtte konkurrenceevnen inden for direkte levering.

| e) | Et fortsat engagement i støtte til EU-støttede og sikkerhedsrelaterede aktiviteter i det tidligere Sovjetunionen og Østeuropa. |
| --- | --- |

e)

Et fortsat engagement i støtte til EU-støttede og sikkerhedsrelaterede aktiviteter i det tidligere Sovjetunionen og Østeuropa.

| (97) | Den 23. december 2002 meddelte BE, at selskabet havde indgået en bindende principaftale om afhændelse af sin andel på 82,4 % i Bruce Power på følgende måde: 79,8 % til et konsortium bestående af Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust og TransCanada PipeLines Limited (tilsammen »Konsortiet«) og 2,6 % til Power Workers’ Union Trust No1 og The Society. Derudover gik Konsortiet ind på at overtage BE’s andel på 50 % i Huron Wind, et vindmølleprojekt i Ontario. Salget af Bruce Power og Huron Wind til Konsortiet blev afsluttet den 14. februar 2003. Handlen indbragte BE et kontantbeløb på 678 mio. CAD. Derudover forventer BE at modtage op til 140 mio. CAD på grundlag af eventualfordringer vedrørende genopstart af to Bruce A-enheder og fra spærrede konti (escrow accounts). |
| --- | --- |

(97)

Den 23. december 2002 meddelte BE, at selskabet havde indgået en bindende principaftale om afhændelse af sin andel på 82,4 % i Bruce Power på følgende måde: 79,8 % til et konsortium bestående af Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust og TransCanada PipeLines Limited (tilsammen »Konsortiet«) og 2,6 % til Power Workers’ Union Trust No1 og The Society. Derudover gik Konsortiet ind på at overtage BE’s andel på 50 % i Huron Wind, et vindmølleprojekt i Ontario. Salget af Bruce Power og Huron Wind til Konsortiet blev afsluttet den 14. februar 2003. Handlen indbragte BE et kontantbeløb på 678 mio. CAD. Derudover forventer BE at modtage op til 140 mio. CAD på grundlag af eventualfordringer vedrørende genopstart af to Bruce A-enheder og fra spærrede konti (escrow accounts).

| (98) | Overskuddet, som i første omgang er på 275 mio. GBP med fradrag af visse transaktionsomkostninger, er blevet indbetalt på en konto, der er godkendt af og til fordel for DTI i henhold til redningskreditaftalen. |
| --- | --- |

(98)

Overskuddet, som i første omgang er på 275 mio. GBP med fradrag af visse transaktionsomkostninger, er blevet indbetalt på en konto, der er godkendt af og til fordel for DTI i henhold til redningskreditaftalen.

| (99) | Exelon Generation Company, LLC (»Exelon«) og British Energy Investment Ltd har indhentet forslag vedrørende deres respektive andele i AmerGen med henblik på salg af AmerGen. Den 22. december 2003 anerkendte BE’s aktionærer, at BE’s andel på 50 % i AmerGen afhændes til Exelon Generation Company LLC. BE modtog et kontantbeløb på ca. 277 mio. USD. |
| --- | --- |

(99)

Exelon Generation Company, LLC (»Exelon«) og British Energy Investment Ltd har indhentet forslag vedrørende deres respektive andele i AmerGen med henblik på salg af AmerGen. Den 22. december 2003 anerkendte BE’s aktionærer, at BE’s andel på 50 % i AmerGen afhændes til Exelon Generation Company LLC. BE modtog et kontantbeløb på ca. 277 mio. USD.

| (100) | En antal lokale myndigheder har accepteret at udsætte betalingen af de skatter og afgifter, som de har til gode hos BE. |
| --- | --- |

(100)

En antal lokale myndigheder har accepteret at udsætte betalingen af de skatter og afgifter, som de har til gode hos BE.

| (101) | Ifølge de oplysninger, som de britiske myndigheder har fremsendt, drejer det sig om følgende myndigheder:






  — | Lancaster City Council, for så vidt angår værket i Heysham og et beløb på 1 775 240 GBP. |
| --- | --- | --- |

(101)

Ifølge de oplysninger, som de britiske myndigheder har fremsendt, drejer det sig om følgende myndigheder:

—

Lancaster City Council, for så vidt angår værket i Heysham og et beløb på 1 775 240 GBP.

| — | Shepway District Council, for så vidt angår værket i Dungeness og et beløb på 578 524 GBP. |
| --- | --- |

—

Shepway District Council, for så vidt angår værket i Dungeness og et beløb på 578 524 GBP.

| — | Hartlepool Borough Council, for så vidt angår værket i Hartlepool og et beløb på 447 508 GBP. |
| --- | --- |

—

Hartlepool Borough Council, for så vidt angår værket i Hartlepool og et beløb på 447 508 GBP.

| — | North Ayrshire Council, for så vidt angår værket i Hunterston og et beløb på 735 947 GBP. |
| --- | --- |

—

North Ayrshire Council, for så vidt angår værket i Hunterston og et beløb på 735 947 GBP.

| — | East Lothian Council, for så vidt angår værket i Torness og et beløb på 765 986 GBP. |
| --- | --- |

—

East Lothian Council, for så vidt angår værket i Torness og et beløb på 765 986 GBP.

| (102) | I alt blev betalinger på så meget som 4 303 205 GBP udsat fra november 2002 til februar 2003. For så vidt angår foranstaltning G, indbetalte BE hele beløbet i februar 2003, og morarenterne på 65 656,24 GBP blev betalt den 7. oktober 2003. Beregningen af renten er baseret på Kommissionens referencerentesats for Det Forenede Kongerige på 6,01 % indtil den 31. december 2002 og 5,42 % derefter. |
| --- | --- |

(102)

I alt blev betalinger på så meget som 4 303 205 GBP udsat fra november 2002 til februar 2003. For så vidt angår foranstaltning G, indbetalte BE hele beløbet i februar 2003, og morarenterne på 65 656,24 GBP blev betalt den 7. oktober 2003. Beregningen af renten er baseret på Kommissionens referencerentesats for Det Forenede Kongerige på 6,01 % indtil den 31. december 2002 og 5,42 % derefter.

c)   De finansielle konsekvenser af omstruktureringspakken

| (103) | De britiske myndigheder redegjorde for de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker, før de beskrev konsekvenserne af omstruktureringsplanen for BE’s rentabilitet. I forbindelse med vurderingen af BE’s produktionsaktiviteter sondres der i meddelelsen mellem undgåelige og uundgåelige omkostninger forbundet med driften af BE’s værker. Kernekraftværker er karakteriseret ved meget høje uundgåelige omkostninger og relativt lave undgåelige omkostninger, navnlig marginale omkostninger på kort sigt. Ifølge de britiske myndigheder er det økonomisk set rationelt at drive kernekraftværker, da beslutningen om at producere er motiveret af omfanget af undgåelige omkostninger, og kernekraftværker har de laveste marginale omkostninger på kort sigt. |
| --- | --- |

(103)

De britiske myndigheder redegjorde for de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker, før de beskrev konsekvenserne af omstruktureringsplanen for BE’s rentabilitet. I forbindelse med vurderingen af BE’s produktionsaktiviteter sondres der i meddelelsen mellem undgåelige og uundgåelige omkostninger forbundet med driften af BE’s værker. Kernekraftværker er karakteriseret ved meget høje uundgåelige omkostninger og relativt lave undgåelige omkostninger, navnlig marginale omkostninger på kort sigt. Ifølge de britiske myndigheder er det økonomisk set rationelt at drive kernekraftværker, da beslutningen om at producere er motiveret af omfanget af undgåelige omkostninger, og kernekraftværker har de laveste marginale omkostninger på kort sigt.

| (104) | De britiske myndigheder gør således gældende, at hvis omstruktureringen af BE lykkes, vil virksomhedens struktur ikke være af en sådan art, at den giver underskud. Ifølge de britiske myndigheder kan man ved hjælp af planen løse de problemer, der ligger til grund for BE’s vanskeligheder, og opnå rentabilitet på langt sigt. Den vil navnlig forbedre BE’s handelsstrategi med henblik på at forsøge at afhjælpe den manglende risikoafdækning, fritage BE for nogle af de meget høje faste omkostninger ved at overtage de nukleare forpligtelser fra tidligere indgåede aftaler samt sætte virksomheden i stand til at opnå tilstrækkelige kontantreserver til sikring af aktiviteterne. |
| --- | --- |

(104)

De britiske myndigheder gør således gældende, at hvis omstruktureringen af BE lykkes, vil virksomhedens struktur ikke være af en sådan art, at den giver underskud. Ifølge de britiske myndigheder kan man ved hjælp af planen løse de problemer, der ligger til grund for BE’s vanskeligheder, og opnå rentabilitet på langt sigt. Den vil navnlig forbedre BE’s handelsstrategi med henblik på at forsøge at afhjælpe den manglende risikoafdækning, fritage BE for nogle af de meget høje faste omkostninger ved at overtage de nukleare forpligtelser fra tidligere indgåede aftaler samt sætte virksomheden i stand til at opnå tilstrækkelige kontantreserver til sikring af aktiviteterne.

| (105) | Formålet med BE’s omstruktureringsplan er at omstrukturere BE’s omkostninger og passiver og at etablere en stabil kapitalstruktur, således at BE fortsat kan drives som en rentabel enhed på langt sigt. For at BE kan betragtes som rentabel, går den britiske regering ud fra, at virksomheden set over en vis periode skal give overskud, have et positivt cash flow og være i stand til at finansiere sine aktiviteter løbende. |
| --- | --- |

(105)

Formålet med BE’s omstruktureringsplan er at omstrukturere BE’s omkostninger og passiver og at etablere en stabil kapitalstruktur, således at BE fortsat kan drives som en rentabel enhed på langt sigt. For at BE kan betragtes som rentabel, går den britiske regering ud fra, at virksomheden set over en vis periode skal give overskud, have et positivt cash flow og være i stand til at finansiere sine aktiviteter løbende.

| (106) | Følgende komponenter i omstruktureringsplanen blev udviklet med henblik på at nå målet vedrørende rentabilitet:






  a) | Salg af BE’s andel i Bruce Power og AmerGen med henblik på at etablere en kontantbeholdning i virksomheden, øge virksomhedens styrke og reducere omfanget af dens erhvervsaktiviteter. |
| --- | --- | --- |

(106)

Følgende komponenter i omstruktureringsplanen blev udviklet med henblik på at nå målet vedrørende rentabilitet:

a)

Salg af BE’s andel i Bruce Power og AmerGen med henblik på at etablere en kontantbeholdning i virksomheden, øge virksomhedens styrke og reducere omfanget af dens erhvervsaktiviteter.

| b) | Reduktion af BE’s løbende omkostninger gennem handelsforhandlinger med eksisterende betydelige kreditorer med henblik på afvikling af deres krav vedrørende tidligere aftaler og indgåelse af standstill-aftaler, indtil omstruktureringen gennemføres, som modydelse for udstedelse af nye gældsbeviser og aktier i BE efter omstruktureringens afslutning. |
| --- | --- |

b)

Reduktion af BE’s løbende omkostninger gennem handelsforhandlinger med eksisterende betydelige kreditorer med henblik på afvikling af deres krav vedrørende tidligere aftaler og indgåelse af standstill-aftaler, indtil omstruktureringen gennemføres, som modydelse for udstedelse af nye gældsbeviser og aktier i BE efter omstruktureringens afslutning.

| c) | Den britiske regering overtager omkostningerne forbundet med visse nukleare forpligtelser og nye handelsforhandlinger med BNFL vedrørende front end- og back end-aftaler om atombrændsel; de nye handelsaftaler med BNFL har også reduceret risiciene for BE forbundet med en ugunstig udvikling i elektricitetsprisen. |
| --- | --- |

c)

Den britiske regering overtager omkostningerne forbundet med visse nukleare forpligtelser og nye handelsforhandlinger med BNFL vedrørende front end- og back end-aftaler om atombrændsel; de nye handelsaftaler med BNFL har også reduceret risiciene for BE forbundet med en ugunstig udvikling i elektricitetsprisen.

| d) | Gennemførelse af en ny handelsstrategi for at reducere risiciene for BE forbundet med mængderne af elektricitet på engrosmarkedet og prisudviklingen. |
| --- | --- |

d)

Gennemførelse af en ny handelsstrategi for at reducere risiciene for BE forbundet med mængderne af elektricitet på engrosmarkedet og prisudviklingen.

| (107) | Ifølge de britiske myndigheder er omstruktureringsplanen blevet udviklet med henblik på at tage hensyn til et af hovedkravene vedrørende rentabilitet, nemlig virksomhedens evne til at finansiere sine aktiviteter. Da virksomheden forventer vanskeligheder med at opnå finansiering på bank- eller obligationsmarkedet, navnlig i betragtning af det relativt begrænsede antal långivere, som er villige til at finansiere et kernekraftværk, skal omstruktureringsplanen betragtes som et alternativ til ekstern finansiering. Planen forudsætter etablering af en kontantbeholdning og styrkelse heraf. Denne kontantbeholdning skal sætte virksomheden i stand til at indgå aftaler om elektricitetshandel, hvor der kræves yderligere sikkerhedsstillelse, og at kunne bære en reduktion af kontantbeholdningen uden at skulle optage eksterne lån. Følgelig forudsætter omstruktureringsplanen oprettelse af to reserver: en reservekontantbeholdning til yderligere sikkerhedsstillelse og en reserve, der kan anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer. Selv om der altså skal etableres to separate reservebeholdninger, er det meningen, at disse reservers udformning skal tillade brug af den reserve, der skal anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer, hvis der stilles krav om yderligere sikkerhedsstillelse og vice versa. Dette skal give BE yderligere styrke. |
| --- | --- |

(107)

Ifølge de britiske myndigheder er omstruktureringsplanen blevet udviklet med henblik på at tage hensyn til et af hovedkravene vedrørende rentabilitet, nemlig virksomhedens evne til at finansiere sine aktiviteter. Da virksomheden forventer vanskeligheder med at opnå finansiering på bank- eller obligationsmarkedet, navnlig i betragtning af det relativt begrænsede antal långivere, som er villige til at finansiere et kernekraftværk, skal omstruktureringsplanen betragtes som et alternativ til ekstern finansiering. Planen forudsætter etablering af en kontantbeholdning og styrkelse heraf. Denne kontantbeholdning skal sætte virksomheden i stand til at indgå aftaler om elektricitetshandel, hvor der kræves yderligere sikkerhedsstillelse, og at kunne bære en reduktion af kontantbeholdningen uden at skulle optage eksterne lån. Følgelig forudsætter omstruktureringsplanen oprettelse af to reserver: en reservekontantbeholdning til yderligere sikkerhedsstillelse og en reserve, der kan anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer. Selv om der altså skal etableres to separate reservebeholdninger, er det meningen, at disse reservers udformning skal tillade brug af den reserve, der skal anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer, hvis der stilles krav om yderligere sikkerhedsstillelse og vice versa. Dette skal give BE yderligere styrke.

| (108) | BE har gennemført følgende tiltag for at forbedre sin likviditet:






  a) | Reduktion af sæsonudsvingenes betydning gennem bedre styring af betalingsprofilerne, hvor det er muligt. |
| --- | --- | --- |

(108)

BE har gennemført følgende tiltag for at forbedre sin likviditet:

a)

Reduktion af sæsonudsvingenes betydning gennem bedre styring af betalingsprofilerne, hvor det er muligt.

| b) | Yderligere initiativer vedrørende omkostningsreduktion. |
| --- | --- |

b)

Yderligere initiativer vedrørende omkostningsreduktion.

| c) | Sikring af indtægter fra det direkte salg. |
| --- | --- |

c)

Sikring af indtægter fra det direkte salg.

| (109) | Derudover gennemgik BE en aktivitetsplanlægningsproces, som resulterede i ajourførte finansielle overslag, og virksomheden foretog også en detaljeret gennemgang af spørgsmål vedrørende værkets resultater. |
| --- | --- |

(109)

Derudover gennemgik BE en aktivitetsplanlægningsproces, som resulterede i ajourførte finansielle overslag, og virksomheden foretog også en detaljeret gennemgang af spørgsmål vedrørende værkets resultater.

| (110) | I perioden indtil den 31. marts 2004 blev kontantbeholdningen styrket ved hjælp af to kilder: standstill-aftalerne (foranstaltning C) og afhændelse af aktiver (foranstaltning F) efter betaling af udestående forpligtelser i henhold til redningskreditaftalen. |
| --- | --- |

(110)

I perioden indtil den 31. marts 2004 blev kontantbeholdningen styrket ved hjælp af to kilder: standstill-aftalerne (foranstaltning C) og afhændelse af aktiver (foranstaltning F) efter betaling af udestående forpligtelser i henhold til redningskreditaftalen.

| (111) | De britiske myndigheder har udviklet tre finansielle scenarier for at tage hensyn til de variabler, som har særligt stort potentiale for at påvirke BE’s finansielle stilling: elektricitetsproduktion og elektricitetspriser. De finansielle overslag blev gennemgået af Deloitte & Touche, som fungerer som konsulenter for den britiske regering, for så vidt angår spørgsmål om økonomi og energimarkedet. De antagelser vedrørende produktionen og kapitalomkostningerne, som er inkorporeret i de forskellige aktivitetsplanlægnings-cases, er blev gennemgået af WS Atkins, som fungerer som teknisk rådgiver for BE og Citigroup, og af Stone & Webster Management Consultants, Inc., som fungerer som teknisk rådgiver for den britiske regering. |
| --- | --- |

(111)

De britiske myndigheder har udviklet tre finansielle scenarier for at tage hensyn til de variabler, som har særligt stort potentiale for at påvirke BE’s finansielle stilling: elektricitetsproduktion og elektricitetspriser. De finansielle overslag blev gennemgået af Deloitte & Touche, som fungerer som konsulenter for den britiske regering, for så vidt angår spørgsmål om økonomi og energimarkedet. De antagelser vedrørende produktionen og kapitalomkostningerne, som er inkorporeret i de forskellige aktivitetsplanlægnings-cases, er blev gennemgået af WS Atkins, som fungerer som teknisk rådgiver for BE og Citigroup, og af Stone & Webster Management Consultants, Inc., som fungerer som teknisk rådgiver for den britiske regering.

| (112) | I forbindelse med gennemgangen er der blevet taget hensyn til tre vigtige ændringer, der er sket siden den oprindelige meddelelse i marts 2003: elektricitetsprisernes størrelse, programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet, som har til formål at forbedre kernekraftværkets pålidelighed, samt sikkerhedsstillelsen i forbindelse med handler. |
| --- | --- |

(112)

I forbindelse med gennemgangen er der blevet taget hensyn til tre vigtige ændringer, der er sket siden den oprindelige meddelelse i marts 2003: elektricitetsprisernes størrelse, programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet, som har til formål at forbedre kernekraftværkets pålidelighed, samt sikkerhedsstillelsen i forbindelse med handler.

| (113) | Der er sket en betydelig udvikling i elektricitetspriserne i de seneste måneder. Ifølge de britiske myndigheder ligger elektricitetspriserne på nuværende tidspunkt på over 28 GBP/MWh sammenlignet med 16,4 GBP/MWh i marts 2003. Hovedårsagerne til ændringerne i prognoserne for elektricitetsprisen er bevægelserne i de underliggende brændselspriser (kul, gas og olie), de priser på fossilt brændsel, som er blevet indført ved den europæiske emissionshandelsordning, og kapacitetsreservernes omfang. |
| --- | --- |

(113)

Der er sket en betydelig udvikling i elektricitetspriserne i de seneste måneder. Ifølge de britiske myndigheder ligger elektricitetspriserne på nuværende tidspunkt på over 28 GBP/MWh sammenlignet med 16,4 GBP/MWh i marts 2003. Hovedårsagerne til ændringerne i prognoserne for elektricitetsprisen er bevægelserne i de underliggende brændselspriser (kul, gas og olie), de priser på fossilt brændsel, som er blevet indført ved den europæiske emissionshandelsordning, og kapacitetsreservernes omfang.

| (114) | BE’s kernekraftværker har historisk set været mindre effektive end værkerne i andre lande. De ældste værker har lidt under underinvestering, og alle værkerne har et stort potentiale for forbedringer og en stor risiko for udfald på kort sigt. BE har derfor udarbejdet genopretningsplaner for værkerne. Fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet kommer fra ændringer af virksomhedskulturen og organisationen samt øgede investeringer i kapital og personale. Dette burde med tiden medføre, at værkerne bliver mere pålidelige, og at produktionen øges. |
| --- | --- |

(114)

BE’s kernekraftværker har historisk set været mindre effektive end værkerne i andre lande. De ældste værker har lidt under underinvestering, og alle værkerne har et stort potentiale for forbedringer og en stor risiko for udfald på kort sigt. BE har derfor udarbejdet genopretningsplaner for værkerne. Fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet kommer fra ændringer af virksomhedskulturen og organisationen samt øgede investeringer i kapital og personale. Dette burde med tiden medføre, at værkerne bliver mere pålidelige, og at produktionen øges.

| (115) | BE har også taget hensyn til de betydeligt øgede krav til sikkerhedsstillelse, som er blevet gjort gældende på det seneste, og som skyldes stigningen i markedspriserne. |
| --- | --- |

(115)

BE har også taget hensyn til de betydeligt øgede krav til sikkerhedsstillelse, som er blevet gjort gældende på det seneste, og som skyldes stigningen i markedspriserne.

| (116) | For at fastlægge betydningen af alternative antagelser vedrørende elektricitetsproduktion og -priser for BE’s finansielle stilling har BE taget udgangspunkt i henholdsvis en optimistisk og en pessimistisk vurdering, hvor der tages hensyn til udviklingen i elektricitetspriserne, fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet samt forventningerne vedrørende sikkerhedsstillelse:






  a) | Den optimistiske vurdering, som er grundlag for BE’s budget for året og anvendes til fastlæggelse af præstationsmålsætninger; den svarer stort set til den optimistiske vurdering, der beskrives i beslutningen om at indlede proceduren. |
| --- | --- | --- |

(116)

For at fastlægge betydningen af alternative antagelser vedrørende elektricitetsproduktion og -priser for BE’s finansielle stilling har BE taget udgangspunkt i henholdsvis en optimistisk og en pessimistisk vurdering, hvor der tages hensyn til udviklingen i elektricitetspriserne, fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet samt forventningerne vedrørende sikkerhedsstillelse:

a)

Den optimistiske vurdering, som er grundlag for BE’s budget for året og anvendes til fastlæggelse af præstationsmålsætninger; den svarer stort set til den optimistiske vurdering, der beskrives i beslutningen om at indlede proceduren.

| b) | En situation med en ny notering, som danner grundlag for offentliggørelse i offentlige erklæringer og det prospekt, der udstedes ved noteringen; det skal opfattes som »bankfinansiering«. Priserne i forbindelse med den nye notering er fastlagt på grundlag af den forventede priskurve og under anvendelse af en markedsmodel, som tager hensyn til BE’s forventninger til brændselsomkostninger og priserne på kul. |
| --- | --- |

b)

En situation med en ny notering, som danner grundlag for offentliggørelse i offentlige erklæringer og det prospekt, der udstedes ved noteringen; det skal opfattes som »bankfinansiering«. Priserne i forbindelse med den nye notering er fastlagt på grundlag af den forventede priskurve og under anvendelse af en markedsmodel, som tager hensyn til BE’s forventninger til brændselsomkostninger og priserne på kul.

| c) | Den »realistiske worst case« (RWC), som svarer til den pessimistiske vurdering og tager hensyn til usikkerheden med hensyn til priser og produktion; RWC-priserne er baseret på en priskurve udviklet af BE. |
| --- | --- |

c)

Den »realistiske worst case« (RWC), som svarer til den pessimistiske vurdering og tager hensyn til usikkerheden med hensyn til priser og produktion; RWC-priserne er baseret på en priskurve udviklet af BE.

| (117) | Den britiske regering har anvendt virksomhedens talmæssige angivelser af spillerum som grundlag for vurderingen af BE's rentabilitet. De er nået frem til følgende prognose for perioden 2005-2010:
  Tabel 5
  Talmæssige angivelser af spillerum











  (mio. GBP) |
| --- | --- |
| Situation med ny notering/Bankfinansiering | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Likviditetsreserve | [...] (14) |
| Betydningen af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten |
| Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving |
| Samlet betydning af svage punkter med hensyn til kontantbeholdning, produktion og sikkerhedsstillelse (13) |
| Spillerum under hensyntagen til svage punkter |
| Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse |
| Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag |
| RWC/Pessimistisk vurdering |
| Likviditetsreserve |
| Betydning af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten |
| Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving |
| Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse |
| Spillerum under hensyntagen til svage punkter |
| Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse |
| Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag |

(117)

Den britiske regering har anvendt virksomhedens talmæssige angivelser af spillerum som grundlag for vurderingen af BE's rentabilitet. De er nået frem til følgende prognose for perioden 2005-2010:

Tabel 5

Talmæssige angivelser af spillerum

(mio. GBP)

Situation med ny notering/Bankfinansiering

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Likviditetsreserve

[...] (14)

Betydningen af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten

Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving

Samlet betydning af svage punkter med hensyn til kontantbeholdning, produktion og sikkerhedsstillelse (13)

Spillerum under hensyntagen til svage punkter

Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse

Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag

RWC/Pessimistisk vurdering

Likviditetsreserve

Betydning af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten

Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving

Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse

Spillerum under hensyntagen til svage punkter

Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse

Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag

| (118) | De britiske myndigheder har også forelagt den forventede resultatopgørelse for perioden 2005-2009, for så vidt angår situationen med en ny notering.
  Tabel 6
  Resultatopgørelse i situationen med en ny notering | Prognose med tidshorisont på fem år |
| --- | --- | --- |
| Resultatopgørelse | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Produktion på kernekraftværkerne i TWh | [...] |
| Indtægter |
| Salg af produktionen |
| Andre former for salg |
| Indtægter i alt |
| Driftsomkostninger |
| Brændselsomkostninger |
| Personaleudgifter |
| Materialer og tjenesteydelser |
| Kapital anført på resultatopgørelsen |
| Afskrivning og amortisation |
| Samlede driftsomkostninger |
| Driftsresultat |
| Bidrag fra nye forretningsaktiviteter (overskud før skat og renter) |
| AmerGen (inden opjustering) |
| Overskud før finansieringsudgifter og skat |
| Finansieringsudgifter |
| Opjustering (netto) |
| Nettorenter og andre finansieringsudgifter |
| Samlede finansieringsudgifter |
| Overskud før skat | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Minoritetsinteresser (andel af overskud før skat) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Overskud før skat (og betalinger til staten) | 17 | 171 | 186 | 336 | 355 |
| Bevægelser i betalingerne til staten | 0 | – 96 | – 133 | – 206 | – 156 |
| Overskud før skat (og ekstraordinære omkostninger) | 17 | 75 | 53 | 130 | 199 |
| Ekstraordinære omkostninger | 4 068 | 0 | 0 | – 40 | 0 |
| Overskud før skat (efter ekstraordinære omkostninger) | 4 085 | 75 | 53 | 90 | 199 |
| Skat | 0 | 0 | 0 | – 26 | – 87 |
| Overskud efter skat og ekstraordinære omkostninger (før skat på ekstraordinære omkostninger) | 4 085 | 75 | 53 | 64 | 112 |
| Kilde: BE.

  Note: Tallene for 2004 og 2005 er blevet udarbejdet på pro forma-basis (dvs. for at forbedre sammenligneligheden; af regnskabsmæssige hensyn afspejler brændselsomkostningerne og tallene for opjusteringen |

(118)

De britiske myndigheder har også forelagt den forventede resultatopgørelse for perioden 2005-2009, for så vidt angår situationen med en ny notering.

Tabel 6

Resultatopgørelse i situationen med en ny notering

Prognose med tidshorisont på fem år

Resultatopgørelse

2005

2006

2007

2008

2009

Produktion på kernekraftværkerne i TWh

[...]

Indtægter

Salg af produktionen

Andre former for salg

Indtægter i alt

Driftsomkostninger

Brændselsomkostninger

Personaleudgifter

Materialer og tjenesteydelser

Kapital anført på resultatopgørelsen

Afskrivning og amortisation

Samlede driftsomkostninger

Driftsresultat

Bidrag fra nye forretningsaktiviteter (overskud før skat og renter)

AmerGen (inden opjustering)

Overskud før finansieringsudgifter og skat

Finansieringsudgifter

Opjustering (netto)

Nettorenter og andre finansieringsudgifter

Samlede finansieringsudgifter

Overskud før skat

17

171

186

336

355

Minoritetsinteresser (andel af overskud før skat)

0

0

0

0

0

Overskud før skat (og betalinger til staten)

17

171

186

336

355

Bevægelser i betalingerne til staten

0

– 96

– 133

– 206

– 156

Overskud før skat (og ekstraordinære omkostninger)

17

75

53

130

199

Ekstraordinære omkostninger

4 068

0

0

– 40

0

Overskud før skat (efter ekstraordinære omkostninger)

4 085

75

53

90

199

Skat

0

0

0

– 26

– 87

Overskud efter skat og ekstraordinære omkostninger (før skat på ekstraordinære omkostninger)

4 085

75

53

64

112

Kilde: BE.

Note: Tallene for 2004 og 2005 er blevet udarbejdet på pro forma-basis (dvs. for at forbedre sammenligneligheden; af regnskabsmæssige hensyn afspejler brændselsomkostningerne og tallene for opjusteringen

| (119) | Denne vurdering viser, at overskuddet før skat, minoritetsinteresser, betalinger til den britiske regering og ekstraordinære omkostninger steg fra 17 mio. GBP i 2005 til mellem 171 mio. GBP og 355 mio. GBP i de efterfølgende år. I 2005 vedrører de ekstraordinære omkostninger, at det i regnskabet medtages, at den britiske regering forpligter sig til at betale de nukleare forpligtelser, der er nævnt under foranstaltning A. |
| --- | --- |

(119)

Denne vurdering viser, at overskuddet før skat, minoritetsinteresser, betalinger til den britiske regering og ekstraordinære omkostninger steg fra 17 mio. GBP i 2005 til mellem 171 mio. GBP og 355 mio. GBP i de efterfølgende år. I 2005 vedrører de ekstraordinære omkostninger, at det i regnskabet medtages, at den britiske regering forpligter sig til at betale de nukleare forpligtelser, der er nævnt under foranstaltning A.

| (120) | Overskuddet før skat reduceres betragteligt af bidragene til NLF fra 2005. Disse bidrag udgør dog 65 % af det cash flow, som er til rådighed efter betaling af renter og afdrag, og skal ikke betales, hvis der er tale om et negativt cash flow, eller der er behov overførsler for at opretholde en kontantbeholdning af det omfang, der er fastlagt i målsætningen. |
| --- | --- |

(120)

Overskuddet før skat reduceres betragteligt af bidragene til NLF fra 2005. Disse bidrag udgør dog 65 % af det cash flow, som er til rådighed efter betaling af renter og afdrag, og skal ikke betales, hvis der er tale om et negativt cash flow, eller der er behov overførsler for at opretholde en kontantbeholdning af det omfang, der er fastlagt i målsætningen.

| (121) | En analyse af BE’s finansielle overslag viser, at i situationen med en ny notering forventes den omstrukturerede virksomhed at skabe et overskud og cash flows, der muliggør, at der kan betales renter og afdrag til de forskellige interessenter, og at det forventes, at der ydes betragtelige bidrag til afviklingen af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukningsforpligtelserne, før der kan udbetales et afkast til aktionærerne. |
| --- | --- |

(121)

En analyse af BE’s finansielle overslag viser, at i situationen med en ny notering forventes den omstrukturerede virksomhed at skabe et overskud og cash flows, der muliggør, at der kan betales renter og afdrag til de forskellige interessenter, og at det forventes, at der ydes betragtelige bidrag til afviklingen af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukningsforpligtelserne, før der kan udbetales et afkast til aktionærerne.

3.   Begrundelse for at indlede proceduren

| (122) | I sin beslutning om at indlede proceduren noterede Kommissionen, at omstruktureringsplanen medfører, at BE opnår en selektiv konkurrencemæssig fordel inden for en sektor, hvor der er samhandel i EU. Foranstaltning A og G omfatter direkte de britiske centrale og lokale myndigheders budgetter og dermed offentlige midler. Der er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Det er endvidere muligt, at foranstaltning B og i det mindste til dels foranstaltning C omfatter offentlige midler, fordi det statsejede selskab BNFL ikke handler efter det markedsøkonomiske investorprincip. Det synes derfor at fremgå, at disse foranstaltninger også udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(122)

I sin beslutning om at indlede proceduren noterede Kommissionen, at omstruktureringsplanen medfører, at BE opnår en selektiv konkurrencemæssig fordel inden for en sektor, hvor der er samhandel i EU. Foranstaltning A og G omfatter direkte de britiske centrale og lokale myndigheders budgetter og dermed offentlige midler. Der er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Det er endvidere muligt, at foranstaltning B og i det mindste til dels foranstaltning C omfatter offentlige midler, fordi det statsejede selskab BNFL ikke handler efter det markedsøkonomiske investorprincip. Det synes derfor at fremgå, at disse foranstaltninger også udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (123) | Kommissionen vurderede støtten på basis af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (15) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«). |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen vurderede støtten på basis af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (15) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«).

| (124) | På basis af denne vurdering nærede Kommissionen betænkeligheder med hensyn til støttens forenelighed med Fællesmarkedet på følgende områder: |
| --- | --- |

(124)

På basis af denne vurdering nærede Kommissionen betænkeligheder med hensyn til støttens forenelighed med Fællesmarkedet på følgende områder:

| (125) | Kommissionen betvivlede, at planen resulterer i reetablering af rentabiliteten i BE inden for en rimelig tidsfrist. Nogle af foranstaltningerne har en meget lang tidshorisont (indtil mindst 2086). Endvidere ser det ud til, at forbedringen i BE’s situation udelukkende skyldes ekstern støtte, fra regeringen og de vigtigste kreditorer, frem for nogen fysisk intern omstrukturering. Hvis der er tale om statsstøtte, kan genforhandlingen af forsynings- og forvaltningspriserne med BNFL endvidere betragtes som livslang driftsstøtte til nuklearanlæg, som vil være i strid med kravet om, at BE alene skal konfrontere markedet efter omstruktureringen, og med forureneren-betaler-princippet. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen betvivlede, at planen resulterer i reetablering af rentabiliteten i BE inden for en rimelig tidsfrist. Nogle af foranstaltningerne har en meget lang tidshorisont (indtil mindst 2086). Endvidere ser det ud til, at forbedringen i BE’s situation udelukkende skyldes ekstern støtte, fra regeringen og de vigtigste kreditorer, frem for nogen fysisk intern omstrukturering. Hvis der er tale om statsstøtte, kan genforhandlingen af forsynings- og forvaltningspriserne med BNFL endvidere betragtes som livslang driftsstøtte til nuklearanlæg, som vil være i strid med kravet om, at BE alene skal konfrontere markedet efter omstruktureringen, og med forureneren-betaler-princippet.

| (126) | Kommissionen betvivlede, at støtten kan godkendes, uden at der tilbydes kompensationsforanstaltninger for at udligne støttens virkning på konkurrenterne. Kommissionen erkendte i denne forbindelse, at der sandsynligvis ikke er nogen eller kun lidt strukturel overkapacitet på det relevante marked. Kommissionen fandt imidlertid, at der i betragtning af markedets meget konkurrenceprægede karakter og det betydelige støttebeløb sandsynligvis vil være behov for kompensationsforanstaltninger, hvis støtten skal være forenelig med det indre marked, selv om disse foranstaltninger ikke består i en definitiv nedlukning af kraftværker. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen betvivlede, at støtten kan godkendes, uden at der tilbydes kompensationsforanstaltninger for at udligne støttens virkning på konkurrenterne. Kommissionen erkendte i denne forbindelse, at der sandsynligvis ikke er nogen eller kun lidt strukturel overkapacitet på det relevante marked. Kommissionen fandt imidlertid, at der i betragtning af markedets meget konkurrenceprægede karakter og det betydelige støttebeløb sandsynligvis vil være behov for kompensationsforanstaltninger, hvis støtten skal være forenelig med det indre marked, selv om disse foranstaltninger ikke består i en definitiv nedlukning af kraftværker.

| (127) | Kommissionen betvivlede, at støtten er begrænset til et minimum. Kommissionen noterede i denne forbindelse, at planen omfatter en mekanisme, hvorved BE deltager i omstruktureringsomkostningerne med en procentsats af virksomhedens frie cash flow. I betragtning af navnlig de store usikkerhedsmomenter med hensyn til støttens størrelse var Kommissionen på dette stadium ikke i stand til at vurdere, om denne støtte er begrænset til et minimum på dette stadium. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen betvivlede, at støtten er begrænset til et minimum. Kommissionen noterede i denne forbindelse, at planen omfatter en mekanisme, hvorved BE deltager i omstruktureringsomkostningerne med en procentsats af virksomhedens frie cash flow. I betragtning af navnlig de store usikkerhedsmomenter med hensyn til støttens størrelse var Kommissionen på dette stadium ikke i stand til at vurdere, om denne støtte er begrænset til et minimum på dette stadium.

| (128) | På baggrund af ovennævnte betragtninger konkluderede Kommissionen, at der var tvivl med hensyn til, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i rammebestemmelserne, og hvorvidt den støtte, som den britiske regering allerede havde indrømmet eller agtede at indrømme BE, kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen besluttede derfor at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2. |
| --- | --- |

(128)

På baggrund af ovennævnte betragtninger konkluderede Kommissionen, at der var tvivl med hensyn til, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i rammebestemmelserne, og hvorvidt den støtte, som den britiske regering allerede havde indrømmet eller agtede at indrømme BE, kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen besluttede derfor at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

| (129) | I samme beslutning tilføjede Kommissionen også, at beslutningen om at indlede proceduren ikke berører anvendelsen af Euratom-traktaten. Visse foranstaltninger, navnlig foranstaltning A og B, skal vurderes på baggrund af formålet med Euratom-traktaten. Derfor anmodede Kommissionen Det Forenede Kongerige om at forelægge alle oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af foranstaltningerne, navnlig foranstaltning A og B, på baggrund af formålet med Euratom-traktaten. |
| --- | --- |

(129)

I samme beslutning tilføjede Kommissionen også, at beslutningen om at indlede proceduren ikke berører anvendelsen af Euratom-traktaten. Visse foranstaltninger, navnlig foranstaltning A og B, skal vurderes på baggrund af formålet med Euratom-traktaten. Derfor anmodede Kommissionen Det Forenede Kongerige om at forelægge alle oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af foranstaltningerne, navnlig foranstaltning A og B, på baggrund af formålet med Euratom-traktaten.

III.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (130) | Efter offentliggørelsen af beslutningen om at indlede procedurer og inden for den frist, der blev fastsat i forbindelse med offentliggørelsen, modtog Kommissionen kommentarer fra 20 tredjeparter, herunder BE selv. De kan opsummeres således: |
| --- | --- |

(130)

Efter offentliggørelsen af beslutningen om at indlede procedurer og inden for den frist, der blev fastsat i forbindelse med offentliggørelsen, modtog Kommissionen kommentarer fra 20 tredjeparter, herunder BE selv. De kan opsummeres således:

| (131) | BE understreger, at der på grund af den måde, som elektricitetsmarkedet fungerer på, og kernekraftværkernes økonomiske struktur er tale om en usædvanlig sag. |
| --- | --- |

(131)

BE understreger, at der på grund af den måde, som elektricitetsmarkedet fungerer på, og kernekraftværkernes økonomiske struktur er tale om en usædvanlig sag.

| (132) | BE påpeger, at omkostningerne vedrørende tidligere aktiviteter i form af BE’s nukleare forpligtelser ikke længere kunne bæres af BE på grund af det betydelige fald i elektricitetspriserne, der har været i Det Forenede Kongerige. I omstruktureringsplanen kræves det også, at BE betaler en stor del af omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter. Med hensyn til nedlukningsomkostningerne og de øvrige nukleare forpligtelser, som ikke er omfattet af de nye aftaler med BNFL, vil der blive ydet et bidrag gennem NDF/NLF. Andre foranstaltninger, som påvirker BE og selskabets investorer, omfatter salget af BE’s aktiver i Nordamerika, de tidligere aktionærers tab af hele deres investering, forliget med de tidligere investorer samt udstedelsen af nye obligationer. |
| --- | --- |

(132)

BE påpeger, at omkostningerne vedrørende tidligere aktiviteter i form af BE’s nukleare forpligtelser ikke længere kunne bæres af BE på grund af det betydelige fald i elektricitetspriserne, der har været i Det Forenede Kongerige. I omstruktureringsplanen kræves det også, at BE betaler en stor del af omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter. Med hensyn til nedlukningsomkostningerne og de øvrige nukleare forpligtelser, som ikke er omfattet af de nye aftaler med BNFL, vil der blive ydet et bidrag gennem NDF/NLF. Andre foranstaltninger, som påvirker BE og selskabets investorer, omfatter salget af BE’s aktiver i Nordamerika, de tidligere aktionærers tab af hele deres investering, forliget med de tidligere investorer samt udstedelsen af nye obligationer.

| (133) | BE understreger, at udbetaling af et engangsbeløb ikke vil være hensigtsmæssigt, navnlig fordi en del af udgifterne først vil opstå i en meget fjern fremtid. Afvisning af BE’s omstruktureringsplan, fordi den en gang for alle fritager BE for visse klart afgrænsede forpligtelser, som ganske vist ikke kan kvantificeres på nuværende tidspunkt, ville skabe præcedens mod godkendelse af omstruktureringsstøtte, som nødvendiggøres af omkostninger forbundet med tidligere aktiviteter. |
| --- | --- |

(133)

BE understreger, at udbetaling af et engangsbeløb ikke vil være hensigtsmæssigt, navnlig fordi en del af udgifterne først vil opstå i en meget fjern fremtid. Afvisning af BE’s omstruktureringsplan, fordi den en gang for alle fritager BE for visse klart afgrænsede forpligtelser, som ganske vist ikke kan kvantificeres på nuværende tidspunkt, ville skabe præcedens mod godkendelse af omstruktureringsstøtte, som nødvendiggøres af omkostninger forbundet med tidligere aktiviteter.

| (134) | BE mener ikke, at der kan drages slutninger på baggrund af en sammenligning af ordningerne med de privatejede kreditorer. Navnlig hvad angår BNFL, ville en betydelig del af virksomhedens kerneforretning blive truet og muligvis blive urentabel, hvis driften af BE’s værker blev urentabel. |
| --- | --- |

(134)

BE mener ikke, at der kan drages slutninger på baggrund af en sammenligning af ordningerne med de privatejede kreditorer. Navnlig hvad angår BNFL, ville en betydelig del af virksomhedens kerneforretning blive truet og muligvis blive urentabel, hvis driften af BE’s værker blev urentabel.

| (135) | BE understreger, at BNFL indtog en ekstremt kompromisløs holdning og sandsynligvis kun i sidste ende gjorde indrømmelse af frygt for, at BE ellers ville blive insolvent. De betingelser, som blev fastlagt ved genforhandlingen, var efter BE’s mening et markedsøkonomisk minimum for en virksomhed, som ville fremstå med en vis styrke efter omstruktureringen. Ifølge BE kan Kommissionen have misforstået det kommercielle indhold af de nye aftaler med BNFL som følge af, at den har misforstået kendsgerningerne og navnlig forløbet. BE har forelagt et bilag til sin meddelelse, hvori virksomheden redegør for grundene til, at den ikke finder priserne i de nye aftaler specielt gunstige. |
| --- | --- |

(135)

BE understreger, at BNFL indtog en ekstremt kompromisløs holdning og sandsynligvis kun i sidste ende gjorde indrømmelse af frygt for, at BE ellers ville blive insolvent. De betingelser, som blev fastlagt ved genforhandlingen, var efter BE’s mening et markedsøkonomisk minimum for en virksomhed, som ville fremstå med en vis styrke efter omstruktureringen. Ifølge BE kan Kommissionen have misforstået det kommercielle indhold af de nye aftaler med BNFL som følge af, at den har misforstået kendsgerningerne og navnlig forløbet. BE har forelagt et bilag til sin meddelelse, hvori virksomheden redegør for grundene til, at den ikke finder priserne i de nye aftaler specielt gunstige.

| (136) | BE minder om, at det problem, som omstruktureringsplanen skal løse, hovedsageligt er, at BE ikke længere kan bære omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter i en situation, hvor elektricitetspriserne på engrosmarkedet er meget lavere. Ifølge BE findes der en hensigtsmæssig løsning på dette problem i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(136)

BE minder om, at det problem, som omstruktureringsplanen skal løse, hovedsageligt er, at BE ikke længere kan bære omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter i en situation, hvor elektricitetspriserne på engrosmarkedet er meget lavere. Ifølge BE findes der en hensigtsmæssig løsning på dette problem i omstruktureringsplanen.

| (137) | Med hensyn til støttepakkens virkninger for konkurrencen hævder BE, at fordi BE's kernekraftværkers kortsigtede marginalomkostninger er så meget lavere end alle andre grundbelastningselværkers kortsigtede marginalomkostninger, vil BE’s kernekraftværker altid være i drift. Men det præcise omfang af BE’s kortsigtede marginalomkostninger er irrelevant for fastlæggelsen af elektricitetspriserne, som afspejler den marginale leverandørs kortsigtede marginalomkosntinger. |
| --- | --- |

(137)

Med hensyn til støttepakkens virkninger for konkurrencen hævder BE, at fordi BE's kernekraftværkers kortsigtede marginalomkostninger er så meget lavere end alle andre grundbelastningselværkers kortsigtede marginalomkostninger, vil BE’s kernekraftværker altid være i drift. Men det præcise omfang af BE’s kortsigtede marginalomkostninger er irrelevant for fastlæggelsen af elektricitetspriserne, som afspejler den marginale leverandørs kortsigtede marginalomkosntinger.

| (138) | BE forklarer, at kernekraftværker teknisk og økonomisk set er ufleksible, og at drift af sådanne værker som andet end grundbelastningselværker er uøkonomisk. Hvad angår handelsstrategien, forklarer BE, at de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker har tendens til at få BE til at fokusere på at sælge sin produktion på forhånd på markedet for langsigtede terminsaftaler. |
| --- | --- |

(138)

BE forklarer, at kernekraftværker teknisk og økonomisk set er ufleksible, og at drift af sådanne værker som andet end grundbelastningselværker er uøkonomisk. Hvad angår handelsstrategien, forklarer BE, at de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker har tendens til at få BE til at fokusere på at sælge sin produktion på forhånd på markedet for langsigtede terminsaftaler.

| (139) | Efter BE’s mening er der ikke overkapacitet med hensyn til elektricitetsproduktion i Det Forenede Kongerige. Hvad angår kompensationsforanstaltninger, hævder BE, at det ville være økonomisk uhensigtsmæssigt at lukke BE’s kernekraftværker for tidligt i forhold til planen, da formålet med støttepakken er at bevare BE’s kapacitet inden for kernekraftproduktion, som, hvad angår elektricitetsproduktion, er den mest omkostningseffektive kapacitet på det britiske marked og har det lavest mulige undgåelige ressourceforbrug. Derudover ville det krænke den britiske regerings ret til at vælge energiforsyningskilder i Det Forenede Kongerige og øge emissionen af miljøskadelige gasser i atmosfæren. |
| --- | --- |

(139)

Efter BE’s mening er der ikke overkapacitet med hensyn til elektricitetsproduktion i Det Forenede Kongerige. Hvad angår kompensationsforanstaltninger, hævder BE, at det ville være økonomisk uhensigtsmæssigt at lukke BE’s kernekraftværker for tidligt i forhold til planen, da formålet med støttepakken er at bevare BE’s kapacitet inden for kernekraftproduktion, som, hvad angår elektricitetsproduktion, er den mest omkostningseffektive kapacitet på det britiske marked og har det lavest mulige undgåelige ressourceforbrug. Derudover ville det krænke den britiske regerings ret til at vælge energiforsyningskilder i Det Forenede Kongerige og øge emissionen af miljøskadelige gasser i atmosfæren.

| (140) | BNFL er et offentligt ejet selskab i kernekraftsektoren. Det leverer og oparbejder eller deponerer BE’s AGR-atombrændsel. Ud over brændselskredsløbsaktiviteterne driver BNFL også nogle få Magnox-kernekraftværker, og selskabet medvirker også ved tegning af kernekraftværker. |
| --- | --- |

(140)

BNFL er et offentligt ejet selskab i kernekraftsektoren. Det leverer og oparbejder eller deponerer BE’s AGR-atombrændsel. Ud over brændselskredsløbsaktiviteterne driver BNFL også nogle få Magnox-kernekraftværker, og selskabet medvirker også ved tegning af kernekraftværker.

| (141) | I BNFL’s meddelelse fokuseres der på spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning B og C omfatter støtte til BE. BNFL meddeler, at alle BNFL’s tiltag, hvad angår BE’s omstruktureringsplan, fulgte det markedsøkonomiske investorprincip og derfor ikke indeholder støtteelementer. |
| --- | --- |

(141)

I BNFL’s meddelelse fokuseres der på spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning B og C omfatter støtte til BE. BNFL meddeler, at alle BNFL’s tiltag, hvad angår BE’s omstruktureringsplan, fulgte det markedsøkonomiske investorprincip og derfor ikke indeholder støtteelementer.

| (142) | BNFL forklarer, at på råd fra deres økonomiske rådgivere (NM Rothschild & Sons Limited — »Rothschild«) konkluderede BNFL allerede i april 2002, at en »hensigtsmæssig redningspakke« af værdi for BNFL var at foretrække frem for BE’s insolvens på grund af BNFL’s sårbare stilling som BE’s største kreditor, manglen på sikkerhed og svaghederne forbundet med virksomhedens retsstilling. BNFL tilføjer dog, at bestyrelsen godkendte en omstrukturering af de eksisterende aftaler med BE, på betingelse af at BE ikke skulle forblive solvent for enhver pris, og af at det i forbindelse med alle de pakker, som skulle foreslås BE, skulle dokumenteres, at de var kommercielt fordelagtige for BNFL, da BNFL’s egen balance udviste et underskud. |
| --- | --- |

(142)

BNFL forklarer, at på råd fra deres økonomiske rådgivere (NM Rothschild & Sons Limited — »Rothschild«) konkluderede BNFL allerede i april 2002, at en »hensigtsmæssig redningspakke« af værdi for BNFL var at foretrække frem for BE’s insolvens på grund af BNFL’s sårbare stilling som BE’s største kreditor, manglen på sikkerhed og svaghederne forbundet med virksomhedens retsstilling. BNFL tilføjer dog, at bestyrelsen godkendte en omstrukturering af de eksisterende aftaler med BE, på betingelse af at BE ikke skulle forblive solvent for enhver pris, og af at det i forbindelse med alle de pakker, som skulle foreslås BE, skulle dokumenteres, at de var kommercielt fordelagtige for BNFL, da BNFL’s egen balance udviste et underskud.

| (143) | BNFL fremlægger oplysninger om rækken af forslag og modforslag fra hver side samt om Rothschilds holdning til dem. BNFL giver også en meget detaljeret redegørelse for rækkefølgen og indholdet af de drøftelser, der fandt sted mellem BE og BNFL, og denne viser, at BNFL allerede gav udtryk for vilje til at hjælpe BE, før BE henvendte sig til den britiske regering med anmodningen om hjælp, men indså, at dette ville være umuligt uden en omfattende omstruktureringsplan. Drøftelserne begyndte allerede i maj 2000, hvor BE — uden held — første gang anmodede om anvendelse af den nødklausul, der findes i aftalerne. Der blev indledt nye drøftelser i 2002. |
| --- | --- |

(143)

BNFL fremlægger oplysninger om rækken af forslag og modforslag fra hver side samt om Rothschilds holdning til dem. BNFL giver også en meget detaljeret redegørelse for rækkefølgen og indholdet af de drøftelser, der fandt sted mellem BE og BNFL, og denne viser, at BNFL allerede gav udtryk for vilje til at hjælpe BE, før BE henvendte sig til den britiske regering med anmodningen om hjælp, men indså, at dette ville være umuligt uden en omfattende omstruktureringsplan. Drøftelserne begyndte allerede i maj 2000, hvor BE — uden held — første gang anmodede om anvendelse af den nødklausul, der findes i aftalerne. Der blev indledt nye drøftelser i 2002.

| (144) | BNFL understreger også, at virksomheden ikke deltog i drøftelserne mellem BE og den britiske regering. På grundlag af analysen fra virksomhedens uafhængige juridiske og økonomiske rådgivere konkluderede BNFL, at gennemførelse af en omstrukturering med henblik på at opnå solvens var i dens bedste forretningsmæssige interesse, og den nåede til enighed med BE om de endelige vilkår den 28. november 2002. Det var først, efter at den var nået til enighed med BE om de endelige vilkår, at den fik kendskab til enkelthederne vedrørende den britiske regerings engagement. |
| --- | --- |

(144)

BNFL understreger også, at virksomheden ikke deltog i drøftelserne mellem BE og den britiske regering. På grundlag af analysen fra virksomhedens uafhængige juridiske og økonomiske rådgivere konkluderede BNFL, at gennemførelse af en omstrukturering med henblik på at opnå solvens var i dens bedste forretningsmæssige interesse, og den nåede til enighed med BE om de endelige vilkår den 28. november 2002. Det var først, efter at den var nået til enighed med BE om de endelige vilkår, at den fik kendskab til enkelthederne vedrørende den britiske regerings engagement.

| (145) | På baggrund af sammenligningen mellem vilkårene fra den 3. september og de endelige vilkår konkluderer BNFL, at der er betydelige ligheder mellem de to sæt af vilkår, og at det endelige resultat var betragteligt tættere på BNFL’s udgangspunkt end på BE’s. |
| --- | --- |

(145)

På baggrund af sammenligningen mellem vilkårene fra den 3. september og de endelige vilkår konkluderer BNFL, at der er betydelige ligheder mellem de to sæt af vilkår, og at det endelige resultat var betragteligt tættere på BNFL’s udgangspunkt end på BE’s.

| (146) | BNFL redegør for sin vurdering af de forretningsmæssige fordele for virksomheden ved en omstrukturering med henblik på at opnå solvens sammenlignet med BE’s insolvens på grundlag af en analyse udarbejdet af dens økonomiske og juridiske rådgivere. Den peger på, at BNFL ville løbe betydelige risici, hvis BE blev insolvent, navnlig fordi der var en stor udokumenteret långivning mellem de enkelte virksomheder i BE-gruppen, og fordi BNFL’s aftaler med BE på mange måder var enestående og der derfor kun i begrænset omfang kunne trækkes på erfaringerne fra tidligere tilfælde af insolvens. Derudover ville den britiske regering skulle spille en central rolle, for så vidt angår følgerne af insolvensen, da den er den eneste kreditor, som har sikkerhed i BE’s kernekraftværker. BNFL kunne dog ikke få adgang til oplysninger om den britiske regerings sandsynlige tilgang til en eventuel insolvensbehandling. |
| --- | --- |

(146)

BNFL redegør for sin vurdering af de forretningsmæssige fordele for virksomheden ved en omstrukturering med henblik på at opnå solvens sammenlignet med BE’s insolvens på grundlag af en analyse udarbejdet af dens økonomiske og juridiske rådgivere. Den peger på, at BNFL ville løbe betydelige risici, hvis BE blev insolvent, navnlig fordi der var en stor udokumenteret långivning mellem de enkelte virksomheder i BE-gruppen, og fordi BNFL’s aftaler med BE på mange måder var enestående og der derfor kun i begrænset omfang kunne trækkes på erfaringerne fra tidligere tilfælde af insolvens. Derudover ville den britiske regering skulle spille en central rolle, for så vidt angår følgerne af insolvensen, da den er den eneste kreditor, som har sikkerhed i BE’s kernekraftværker. BNFL kunne dog ikke få adgang til oplysninger om den britiske regerings sandsynlige tilgang til en eventuel insolvensbehandling.

| (147) | Mens BNFL’s rolle som BE’s hovedleverandør muligvis kunne forventes at give virksomheden en stærk forhandlingsposition i forbindelse med en insolvensbehandling, blev dens mulighed for på troværdig vis at true med at stoppe leveringen af varer og tjenesteydelser til BE undermineret af en række faktorer. BNFL bemærker navnlig, at BNFL som BE’s største enkelte kreditor ville lide det største økonomiske tab, hvis BE’s kernekraftværker skulle lukkes som følge af, at denne trussel blev ført ud i livet. Derudover er det tvivlsomt, om den på lovlig vis kunne opsige aftalerne og returnere brugt brændsel og affald, som den allerede havde modtaget, til BE, da dette ville være i modstrid med Det Forenede Kongeriges lovgivning om nuklear sikkerhed. Sluttelig var BNFL som en ansvarlig virksomhed, der leverer tjenesteydelser inden for kernekraft, nødt til at levere tjenesteydelser til BE, i det omfang at det ville være farligt, herunder muligvis også for tredjeparter, at stoppe leveringen. |
| --- | --- |

(147)

Mens BNFL’s rolle som BE’s hovedleverandør muligvis kunne forventes at give virksomheden en stærk forhandlingsposition i forbindelse med en insolvensbehandling, blev dens mulighed for på troværdig vis at true med at stoppe leveringen af varer og tjenesteydelser til BE undermineret af en række faktorer. BNFL bemærker navnlig, at BNFL som BE’s største enkelte kreditor ville lide det største økonomiske tab, hvis BE’s kernekraftværker skulle lukkes som følge af, at denne trussel blev ført ud i livet. Derudover er det tvivlsomt, om den på lovlig vis kunne opsige aftalerne og returnere brugt brændsel og affald, som den allerede havde modtaget, til BE, da dette ville være i modstrid med Det Forenede Kongeriges lovgivning om nuklear sikkerhed. Sluttelig var BNFL som en ansvarlig virksomhed, der leverer tjenesteydelser inden for kernekraft, nødt til at levere tjenesteydelser til BE, i det omfang at det ville være farligt, herunder muligvis også for tredjeparter, at stoppe leveringen.

| (148) | Inden for rammerne af BNFL’s analyse af BE’s insolvens blev der fokuseret på tre mulige konsekvenser: lukning af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre inddrivelse af en minimal del af tilgodehavendet, BNFL's overtagelse af ejerskabet af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre, at også alle BE’s nukleare forpligtelser overtages, hvilket er meget risikabelt og uinteressant, samt den britiske regerings overtagelse af ejerskabet, samtidig med at de eksisterende kreditorer anmodes om at acceptere meget betydelige afskrivninger. |
| --- | --- |

(148)

Inden for rammerne af BNFL’s analyse af BE’s insolvens blev der fokuseret på tre mulige konsekvenser: lukning af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre inddrivelse af en minimal del af tilgodehavendet, BNFL's overtagelse af ejerskabet af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre, at også alle BE’s nukleare forpligtelser overtages, hvilket er meget risikabelt og uinteressant, samt den britiske regerings overtagelse af ejerskabet, samtidig med at de eksisterende kreditorer anmodes om at acceptere meget betydelige afskrivninger.

| (149) | Følgelig syntes den foreslåede omstrukturering med henblik på at opnå solvens at være den forretningsmæssigt mest interessante løsning, da den reducerer den risiko, som BNFL løber på grund af BE, og sikrer større og sikrere indtægtskilder for BNFL end i tilfælde af insolvens. BNFL skønnes derfor at have handlet som enhver anden privat kreditor. |
| --- | --- |

(149)

Følgelig syntes den foreslåede omstrukturering med henblik på at opnå solvens at være den forretningsmæssigt mest interessante løsning, da den reducerer den risiko, som BNFL løber på grund af BE, og sikrer større og sikrere indtægtskilder for BNFL end i tilfælde af insolvens. BNFL skønnes derfor at have handlet som enhver anden privat kreditor.

| (150) | Sluttelig sammenlignede BNFL den andel af deres tilgodehavende, som andre større kreditorer tilsammen kunne inddrive, med den andel, den selv kunne inddrive, for at sikre, at vilkårene medførte, at BNFL fik en rimelig aftale. For at beskytte sin stilling yderligere sørgede BNFL også for, at de endelige vilkår kom til at omfatte en klausul om, at de foreslåede indrømmelser ophæves, hvis andre større kreditorer tilbydes gunstigere vilkår end BNFL. Rothschild ajourførte sin analyse, efter at de nærmere vilkår, som BE skulle aftale med sine øvrige større kreditorer, var blevet fastlagt, og analysen bekræftede, at BNFL’s ordninger faktisk ikke var ringere end de øvrige større kreditorers. Ydermere vil ingen af de reviderede ordninger træde i kraft, før omstruktureringen er gennemført i sin helhed. |
| --- | --- |

(150)

Sluttelig sammenlignede BNFL den andel af deres tilgodehavende, som andre større kreditorer tilsammen kunne inddrive, med den andel, den selv kunne inddrive, for at sikre, at vilkårene medførte, at BNFL fik en rimelig aftale. For at beskytte sin stilling yderligere sørgede BNFL også for, at de endelige vilkår kom til at omfatte en klausul om, at de foreslåede indrømmelser ophæves, hvis andre større kreditorer tilbydes gunstigere vilkår end BNFL. Rothschild ajourførte sin analyse, efter at de nærmere vilkår, som BE skulle aftale med sine øvrige større kreditorer, var blevet fastlagt, og analysen bekræftede, at BNFL’s ordninger faktisk ikke var ringere end de øvrige større kreditorers. Ydermere vil ingen af de reviderede ordninger træde i kraft, før omstruktureringen er gennemført i sin helhed.

| (151) | Hvad angår foranstaltning C, oplyser BNFL, at det med bistand fra Rothschild blev kontrolleret, at virksomheden ikke giver afkald på mere end de øvrige betydelige kreditorer i forbindelse med gældsmoratoriet. Da BNFL blev opmærksom på, at andre kreditorer opnåede gunstigere vilkår end BNFL i henhold til standstill-aftalerne (BNFL’s stilling kunne ganske vist ikke sammenlignes direkte med de øvrige større kreditorers stilling), overvejede virksomheden, om den skulle forsøge at få genforhandlet aftalen og anmode om betaling af renter. Den konkluderede, at det var usandsynligt, at BE kunne betale renter til BNFL og skabe et overskud i standstill-perioden, som var stort nok til, at omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne fortsætte. Ydermere ville BNFL på trods af sin stilling i henhold til standstill-aftalerne samlet set opnå inddrivelse af en større del af sit tilgodehavende, hvis omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne iværksættes. |
| --- | --- |

(151)

Hvad angår foranstaltning C, oplyser BNFL, at det med bistand fra Rothschild blev kontrolleret, at virksomheden ikke giver afkald på mere end de øvrige betydelige kreditorer i forbindelse med gældsmoratoriet. Da BNFL blev opmærksom på, at andre kreditorer opnåede gunstigere vilkår end BNFL i henhold til standstill-aftalerne (BNFL’s stilling kunne ganske vist ikke sammenlignes direkte med de øvrige større kreditorers stilling), overvejede virksomheden, om den skulle forsøge at få genforhandlet aftalen og anmode om betaling af renter. Den konkluderede, at det var usandsynligt, at BE kunne betale renter til BNFL og skabe et overskud i standstill-perioden, som var stort nok til, at omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne fortsætte. Ydermere ville BNFL på trods af sin stilling i henhold til standstill-aftalerne samlet set opnå inddrivelse af en større del af sit tilgodehavende, hvis omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne iværksættes.

| (152) | BNFL oplyser, at beslutningen om at indgå aftaler med BE var BNFL’s egen beslutning og ikke et krav fra den britiske regerings side. At BNFL er en offentligt ejet virksomhed giver ikke grundlag for at hævde, at BNFL’s beslutninger kan tilegnes den britiske regering. Selv om den britiske regering er BNFL’s eneste aktionær, er BNFL uafhængig af den britiske regering, for så vidt angår de daglige forretningsmæssige aktiviteter, og det er et krav, at virksomheden drives på kommercielt grundlag. BNFL redegør for sin retlige status ved hjælp af et supplerende dokument. BNFL tilføjer, at i hele den periode, hvor der blevet ført forhandlinger med BE, har BNFL holdt sin aktionær (DTI (det britiske handels- og industriministerium)) underrettet om drøftelserne med BE. Den beskriver dette som en typisk forretningsmæssig situation, hvor en virksomhed har en kontrollerende aktionær. DTI gjorde BNFL opmærksom på, at det kun ville godkende (under BNFL’s ordninger for virksomhedsstyring med DTI) reviderede ordninger med BE, som var på et kommercielt grundlag for BNFL. |
| --- | --- |

(152)

BNFL oplyser, at beslutningen om at indgå aftaler med BE var BNFL’s egen beslutning og ikke et krav fra den britiske regerings side. At BNFL er en offentligt ejet virksomhed giver ikke grundlag for at hævde, at BNFL’s beslutninger kan tilegnes den britiske regering. Selv om den britiske regering er BNFL’s eneste aktionær, er BNFL uafhængig af den britiske regering, for så vidt angår de daglige forretningsmæssige aktiviteter, og det er et krav, at virksomheden drives på kommercielt grundlag. BNFL redegør for sin retlige status ved hjælp af et supplerende dokument. BNFL tilføjer, at i hele den periode, hvor der blevet ført forhandlinger med BE, har BNFL holdt sin aktionær (DTI (det britiske handels- og industriministerium)) underrettet om drøftelserne med BE. Den beskriver dette som en typisk forretningsmæssig situation, hvor en virksomhed har en kontrollerende aktionær. DTI gjorde BNFL opmærksom på, at det kun ville godkende (under BNFL’s ordninger for virksomhedsstyring med DTI) reviderede ordninger med BE, som var på et kommercielt grundlag for BNFL.

| (153) | Greenpeace Limited er den britiske afdeling af Greenpeace International, der som to af sine hovedaktiviteter arbejder for at stoppe brugen af kernekraft og at fremme brugen af rene og vedvarende energikilder i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(153)

Greenpeace Limited er den britiske afdeling af Greenpeace International, der som to af sine hovedaktiviteter arbejder for at stoppe brugen af kernekraft og at fremme brugen af rene og vedvarende energikilder i Det Forenede Kongerige.

| (154) | Greenpeace hævder, at ved at lægge et loft på BE’s bidrag til finansieringen af de nukleare forpligtelser udgør foranstaltning A uberettiget driftsstøtte til BE og/eller BE’s aktionærer, da den gør BE mere attraktiv for investorerne på markedet. |
| --- | --- |

(154)

Greenpeace hævder, at ved at lægge et loft på BE’s bidrag til finansieringen af de nukleare forpligtelser udgør foranstaltning A uberettiget driftsstøtte til BE og/eller BE’s aktionærer, da den gør BE mere attraktiv for investorerne på markedet.

| (155) | Ifølge Greenpeace udgør foranstaltning B og C uberettiget driftsstøtte, da de medfører, at BNFL, som fungerer eller skønnes at fungere som staten eller på statens vegne, yder vedvarende støtte, idet:






  a) | BNFL er en virksomhed i krise, som kun overlever på grund af statsstøtte |
| --- | --- | --- |

(155)

Ifølge Greenpeace udgør foranstaltning B og C uberettiget driftsstøtte, da de medfører, at BNFL, som fungerer eller skønnes at fungere som staten eller på statens vegne, yder vedvarende støtte, idet:

a)

BNFL er en virksomhed i krise, som kun overlever på grund af statsstøtte

| b) | BNFL deltog sammen med regeringen og BE i de tresidede forhandlinger, som førte til udarbejdelsen af omstruktureringspakken, umiddelbart efter at BNFL selv havde afvist at ændre betingelserne i aftalerne med BE; Greenpeace har derfor anmodet Kommissionen om at bede BNFL forelægge kopier af interne BNFL-dokumenter, så det kan fastslås, om BNFL deltog i BE’s drøftelser med den britiske regering |
| --- | --- |

b)

BNFL deltog sammen med regeringen og BE i de tresidede forhandlinger, som førte til udarbejdelsen af omstruktureringspakken, umiddelbart efter at BNFL selv havde afvist at ændre betingelserne i aftalerne med BE; Greenpeace har derfor anmodet Kommissionen om at bede BNFL forelægge kopier af interne BNFL-dokumenter, så det kan fastslås, om BNFL deltog i BE’s drøftelser med den britiske regering

| c) | aftalerne under alle omstændigheder er mangelfulde, hvad angår reelt kommercielt indhold; BNFL's aftaler med BE er ikke og har aldrig været handelsaftaler og ligner mere en kunstig ordning, som har til formål at sikre BNFL en fast indtægt; omstruktureringspakken vil fortsat sikre BNFL denne fast indtægt |
| --- | --- |

c)

aftalerne under alle omstændigheder er mangelfulde, hvad angår reelt kommercielt indhold; BNFL's aftaler med BE er ikke og har aldrig været handelsaftaler og ligner mere en kunstig ordning, som har til formål at sikre BNFL en fast indtægt; omstruktureringspakken vil fortsat sikre BNFL denne fast indtægt

| d) | de genforhandlede prisfastsættelsesvilkår ikke afspejler de faktiske omkostninger forbundet med den leverede tjenesteydelse, men er derimod afhængige af engrospriserne; da de fordele, som aftalerne giver, er vedvarende og baseret på en tidsubestemt aftale, er støtten en langsigtet hjælp til BE og ikke en engangsforeteelse, som har til formål at genetablere virksomhedens rentabilitet; der er derfor tale om »driftsstøtte« og ikke »omstruktureringsstøtte«, hvilket ikke kan være foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

d)

de genforhandlede prisfastsættelsesvilkår ikke afspejler de faktiske omkostninger forbundet med den leverede tjenesteydelse, men er derimod afhængige af engrospriserne; da de fordele, som aftalerne giver, er vedvarende og baseret på en tidsubestemt aftale, er støtten en langsigtet hjælp til BE og ikke en engangsforeteelse, som har til formål at genetablere virksomhedens rentabilitet; der er derfor tale om »driftsstøtte« og ikke »omstruktureringsstøtte«, hvilket ikke kan være foreneligt med fællesmarkedet.

| (156) | Greenpeace deler alle Kommissionens betænkeligheder og konkluderer, at støtten er uforenelig med EF-traktaten. Organisationen understreger navnlig, at omstruktureringsstøtten ikke kun ville have betydning for de eksisterende operatører, men også ville afholde nye konkurrenter fra at træde ind på markedet, fordi andre etablerede virksomheder og nye virksomheder forhindres i at udnytte deres potentiale. Støtte til operatører inden for kernekraft ville ydermere være i modstrid med regeringens erklæring vedrørende brug af forskellige energikilder, herunder vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(156)

Greenpeace deler alle Kommissionens betænkeligheder og konkluderer, at støtten er uforenelig med EF-traktaten. Organisationen understreger navnlig, at omstruktureringsstøtten ikke kun ville have betydning for de eksisterende operatører, men også ville afholde nye konkurrenter fra at træde ind på markedet, fordi andre etablerede virksomheder og nye virksomheder forhindres i at udnytte deres potentiale. Støtte til operatører inden for kernekraft ville ydermere være i modstrid med regeringens erklæring vedrørende brug af forskellige energikilder, herunder vedvarende energikilder.

| (157) | Hvad angår spørgsmålet om overkapacitet, mener Greenpeace, at den »planlægningsmargin«, som de ansvarlige for det nationale strømforsyningsnet anvender til planlægning af den fremtidige produktion, som er nødvendig for opretholdelse af en sikkerhedsmæssigt forsvarlig kapacitet, ikke er det relevante udgangspunkt for en vurdering af, hvorvidt der er overkapacitet på markedet. Ifølge Greenpeace er det sandsynligt, at der findes en betydelig strukturel overkapacitet på det pågældende marked, og denne forventes at stige. |
| --- | --- |

(157)

Hvad angår spørgsmålet om overkapacitet, mener Greenpeace, at den »planlægningsmargin«, som de ansvarlige for det nationale strømforsyningsnet anvender til planlægning af den fremtidige produktion, som er nødvendig for opretholdelse af en sikkerhedsmæssigt forsvarlig kapacitet, ikke er det relevante udgangspunkt for en vurdering af, hvorvidt der er overkapacitet på markedet. Ifølge Greenpeace er det sandsynligt, at der findes en betydelig strukturel overkapacitet på det pågældende marked, og denne forventes at stige.

| (158) | Greenpeace betvivler, at lukning af nogle af BE’s værker ville medføre større udgifter for skatteyderne, da det er tvivlsomt, om BE formår at bidrage til at betale det udestående, som virksomheden allerede har. Greenpeace tilføjer, at der på kort sigt ikke er grund til at betvivle, at Det Forenede Kongerige skulle kunne nå sine målsætninger i henhold til Kyoto-protokollen. |
| --- | --- |

(158)

Greenpeace betvivler, at lukning af nogle af BE’s værker ville medføre større udgifter for skatteyderne, da det er tvivlsomt, om BE formår at bidrage til at betale det udestående, som virksomheden allerede har. Greenpeace tilføjer, at der på kort sigt ikke er grund til at betvivle, at Det Forenede Kongerige skulle kunne nå sine målsætninger i henhold til Kyoto-protokollen.

| (159) | Greenpeace oplyser, at i henhold til de rapporter, organisationen har ladet udarbejde, er det både praktisk muligt og sikkert at lukke kernekraftværker med det samme eller efterhånden. Greenpeace konkluderer, at delvis eller gradvis lukning af BE’s værker kan medføre, at der bliver behov for en mindre omfattende støtte. |
| --- | --- |

(159)

Greenpeace oplyser, at i henhold til de rapporter, organisationen har ladet udarbejde, er det både praktisk muligt og sikkert at lukke kernekraftværker med det samme eller efterhånden. Greenpeace konkluderer, at delvis eller gradvis lukning af BE’s værker kan medføre, at der bliver behov for en mindre omfattende støtte.

| (160) | Ifølge Greenpeace udelukker Euratom-traktaten ikke en analyse af statsstøtte under EF-traktaten. I fraværet af sektorregler for støtte til kernekraftindustrien i Euratom-traktaten bør de generelle bestemmelser om statsstøtte i EF-traktaten derfor finde anvendelse. Greenpeace citerer i den forbindelse de forenede sager 188 og 190/80 Frankrig m. fl. mod Kommissionen (16). Greenpeace hævder endvidere, at støtteforanstaltningerne kun vedrører forhold, der reguleres af Euratom-traktaten, i det omfang, at de vedrører sikkerheden ved nukleare anlæg eller sikkerhedsaspekterne ved nedlukning. Greenpeace konkluderer, at de pågældende foranstaltninger er unødvendige for at nå de fastlagte mål, og at vedvarende driftsstøtte af enhver art ikke kan betragtes som nødvendig for at bevare sikkerheden under forhold, hvor der findes en sikker og realistisk mulighed for en gradvis total eller delvis lukning af BE’s værker. Ifølge Greenpeace burde Kommissionen tage hensyn til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (17). |
| --- | --- |

(160)

Ifølge Greenpeace udelukker Euratom-traktaten ikke en analyse af statsstøtte under EF-traktaten. I fraværet af sektorregler for støtte til kernekraftindustrien i Euratom-traktaten bør de generelle bestemmelser om statsstøtte i EF-traktaten derfor finde anvendelse. Greenpeace citerer i den forbindelse de forenede sager 188 og 190/80 Frankrig m. fl. mod Kommissionen (16). Greenpeace hævder endvidere, at støtteforanstaltningerne kun vedrører forhold, der reguleres af Euratom-traktaten, i det omfang, at de vedrører sikkerheden ved nukleare anlæg eller sikkerhedsaspekterne ved nedlukning. Greenpeace konkluderer, at de pågældende foranstaltninger er unødvendige for at nå de fastlagte mål, og at vedvarende driftsstøtte af enhver art ikke kan betragtes som nødvendig for at bevare sikkerheden under forhold, hvor der findes en sikker og realistisk mulighed for en gradvis total eller delvis lukning af BE’s værker. Ifølge Greenpeace burde Kommissionen tage hensyn til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (17).

| (161) | Powergen er en af de største aktører i elektricitetssektoren i England og Wales. Virksomheden står for 11 % af produktionskapaciteten (BE står for 14 %) og leverer betydelige mængder til store industri- og erhvervskunder samt smv'er og private husstande. Den ejes af E-ON. |
| --- | --- |

(161)

Powergen er en af de største aktører i elektricitetssektoren i England og Wales. Virksomheden står for 11 % af produktionskapaciteten (BE står for 14 %) og leverer betydelige mængder til store industri- og erhvervskunder samt smv'er og private husstande. Den ejes af E-ON.

| (162) | Powergen er imod støttepakken. Den hævder, at støtten vil give BE mulighed for at fortsætte driften af sine kernekraftværker, som ellers ville være blevet lukket. I den sammenhæng er Powergen uenig med de britiske myndigheder i, at driften af værkerne ville fortsætte under alle omstændigheder. Powergen frygter, at støtten vil give BE mulighed for at tilbyde kunstigt lave priser med henblik på at vinde markedsandele på markedet for levering til store kunder og komme ind på markedet for levering til private husstande. BE vil muligvis også få mulighed for at finansiere investeringer inden for produktion på andre værker end kernekraftværker. |
| --- | --- |

(162)

Powergen er imod støttepakken. Den hævder, at støtten vil give BE mulighed for at fortsætte driften af sine kernekraftværker, som ellers ville være blevet lukket. I den sammenhæng er Powergen uenig med de britiske myndigheder i, at driften af værkerne ville fortsætte under alle omstændigheder. Powergen frygter, at støtten vil give BE mulighed for at tilbyde kunstigt lave priser med henblik på at vinde markedsandele på markedet for levering til store kunder og komme ind på markedet for levering til private husstande. BE vil muligvis også få mulighed for at finansiere investeringer inden for produktion på andre værker end kernekraftværker.

| (163) | Med hensyn til kompensationsforanstaltninger ønsker Powergen at blive hørt, før der gennemføres kompensationsforanstaltninger, og virksomheden foreslår tre muligheder: |
| --- | --- |

(163)

Med hensyn til kompensationsforanstaltninger ønsker Powergen at blive hørt, før der gennemføres kompensationsforanstaltninger, og virksomheden foreslår tre muligheder:

| (164) | For det første fremskyndelse af lukningen af atomreaktoren Dungeness B til april 2004. Ifølge Powergen vil markedet have tilstrækkelig tid til at opbygge den kapacitet, som derved mistes, for at bevare en tilstrækkelig margin, hvis den fremskyndede lukning offentliggøres tilstrækkeligt tidligt. |
| --- | --- |

(164)

For det første fremskyndelse af lukningen af atomreaktoren Dungeness B til april 2004. Ifølge Powergen vil markedet have tilstrækkelig tid til at opbygge den kapacitet, som derved mistes, for at bevare en tilstrækkelig margin, hvis den fremskyndede lukning offentliggøres tilstrækkeligt tidligt.

| (165) | For det andet øremærkning af støtten gennem et forbud mod overførsel af støtten mellem BE's tabsgivende aktiver (AGR-værkerne) og andre dele af BE's forretning, opdeling af BE's afdeling for produktion og levering i separate enheder med separate regnskaber samt gennemførelse af specifik kontrol af BE’s udgifter for at sikre, at beløb, som staten har udbetalt med henblik på finansiere de nukleare forpligtelser, ikke anvendes til andre formål. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(165)

For det andet øremærkning af støtten gennem et forbud mod overførsel af støtten mellem BE's tabsgivende aktiver (AGR-værkerne) og andre dele af BE's forretning, opdeling af BE's afdeling for produktion og levering i separate enheder med separate regnskaber samt gennemførelse af specifik kontrol af BE’s udgifter for at sikre, at beløb, som staten har udbetalt med henblik på finansiere de nukleare forpligtelser, ikke anvendes til andre formål. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen.

| (166) | For det tredje forebyggelse af konkurrenceforvridning på detailmarkedet for elektricitet ved at forbyde BE at sælge elektricitet til priser under kostprisen (udgifterne til køb af elektricitet på engrosmarkedet plus andre salgsrelaterede omkostninger), indførelse af et loft over BE’s andel af markedet for levering til industri- og erhvervskunder (der foreslås et loft på 20 %) samt et forbud mod at gå ind på nye detailmarkeder for BE. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen, og deres effektivitet bør underkastes en gennemgang af Kommissionen fem år efter gennemførelsen. |
| --- | --- |

(166)

For det tredje forebyggelse af konkurrenceforvridning på detailmarkedet for elektricitet ved at forbyde BE at sælge elektricitet til priser under kostprisen (udgifterne til køb af elektricitet på engrosmarkedet plus andre salgsrelaterede omkostninger), indførelse af et loft over BE’s andel af markedet for levering til industri- og erhvervskunder (der foreslås et loft på 20 %) samt et forbud mod at gå ind på nye detailmarkeder for BE. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen, og deres effektivitet bør underkastes en gennemgang af Kommissionen fem år efter gennemførelsen.

| (167) | Med hensyn til genetablering af rentabiliteten hævder Powergen, at de scenarier, som de britiske myndigheder har anvendt til vurdering af BE’s fremtidige rentabilitet, er for optimistiske, navnlig hvad angår BE’s værkers kapacitet set i forhold til tidligere fastlagte benchmarks. |
| --- | --- |

(167)

Med hensyn til genetablering af rentabiliteten hævder Powergen, at de scenarier, som de britiske myndigheder har anvendt til vurdering af BE’s fremtidige rentabilitet, er for optimistiske, navnlig hvad angår BE’s værkers kapacitet set i forhold til tidligere fastlagte benchmarks.

| (168) | Sluttelig mener Powergen, at det er velkendt, at statsstøttereglerne i EF-traktaten finder anvendelse på den nukleare industri uanset bestemmelserne i Euratom-traktaten. Powergen henviser til den samme sag fra 1990, som Greenpeace henviser til. |
| --- | --- |

(168)

Sluttelig mener Powergen, at det er velkendt, at statsstøttereglerne i EF-traktaten finder anvendelse på den nukleare industri uanset bestemmelserne i Euratom-traktaten. Powergen henviser til den samme sag fra 1990, som Greenpeace henviser til.

| (169) | InterGen er et verdensomspændende elproduktionsfirma med aktiviteter i hele verden. Det står for 2 % af produktionskapaciteten i England og Wales og har to værker, som er i drift, og et, som er under konstruktion (BE står for 14 %). Det sælger det meste af produktionen på engrosmarkedet og en del på grundlag af langtidsaftaler. Firmaet er også at finde på gasmarkedet. Det ejes af Shell og Bechtel i fællesskab. |
| --- | --- |

(169)

InterGen er et verdensomspændende elproduktionsfirma med aktiviteter i hele verden. Det står for 2 % af produktionskapaciteten i England og Wales og har to værker, som er i drift, og et, som er under konstruktion (BE står for 14 %). Det sælger det meste af produktionen på engrosmarkedet og en del på grundlag af langtidsaftaler. Firmaet er også at finde på gasmarkedet. Det ejes af Shell og Bechtel i fællesskab.

| (170) | InterGen hævder, at der er grund til at være bekymret for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige, og at den nukleare sikkerhed kunne forvaltes af bobestyrere. Firmaet henleder Kommissionens opmærksomhed på, at støtten til BE har skadet og fortsat skader InterGen, og at andre af InterGens konkurrenter som f.eks. Teeside Power Limited, som er blandt BE’s kreditorer, også begunstiges i forhold til InterGen inden for rammerne af omstruktureringsplanen. InterGen mener, at firmaet og dets associerede virksomhed bør modtage skadeserstatning, hvis Kommissionen godkender støtten. |
| --- | --- |

(170)

InterGen hævder, at der er grund til at være bekymret for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige, og at den nukleare sikkerhed kunne forvaltes af bobestyrere. Firmaet henleder Kommissionens opmærksomhed på, at støtten til BE har skadet og fortsat skader InterGen, og at andre af InterGens konkurrenter som f.eks. Teeside Power Limited, som er blandt BE’s kreditorer, også begunstiges i forhold til InterGen inden for rammerne af omstruktureringsplanen. InterGen mener, at firmaet og dets associerede virksomhed bør modtage skadeserstatning, hvis Kommissionen godkender støtten.

| (171) | Denne tredjepart hævder, at rapporter i pressen, som har været offentliggjort tidligere, viser, at før BE’s omstrukturering var prisen for oparbejdning på ca. 1 000 GBP pr. kg tungmetal. BNFL og BE har aftalt en pris på ca. 150 GBP pr. kg tungmetal efter BE’s omstrukturering, hvilket er 85 % under prisen i den oprindelige aftale. Det tilføjes, at det oprindeligt var aftalt mellem BNFL og BE, at priserne skulle være baseret på omkostninger plus avance, hvilket betyder, at grundbelastningselværkernes kunder kun kunne opnå oparbejdning på grundlag af en aftale, hvis de accepterede (pro rata) betaling af alle omkostningerne forbundet med oparbejdningen plus en avance. Hvis de oparbejdningsomkostninger, som er aftalt med grundbelastningselværkernes kunder, kun dækker omkostninger med en pris på 1 000 GBP pr. kg tungmetal, medfører dette, at den nye pris, der nu er blevet aftalt med BE, langt fra kan dække omkostningerne. Selv hvis der er tale om nye aftaler, beløber prisen sig til 1 000 GBP pr. kg. tungmetal (2003-priser). |
| --- | --- |

(171)

Denne tredjepart hævder, at rapporter i pressen, som har været offentliggjort tidligere, viser, at før BE’s omstrukturering var prisen for oparbejdning på ca. 1 000 GBP pr. kg tungmetal. BNFL og BE har aftalt en pris på ca. 150 GBP pr. kg tungmetal efter BE’s omstrukturering, hvilket er 85 % under prisen i den oprindelige aftale. Det tilføjes, at det oprindeligt var aftalt mellem BNFL og BE, at priserne skulle være baseret på omkostninger plus avance, hvilket betyder, at grundbelastningselværkernes kunder kun kunne opnå oparbejdning på grundlag af en aftale, hvis de accepterede (pro rata) betaling af alle omkostningerne forbundet med oparbejdningen plus en avance. Hvis de oparbejdningsomkostninger, som er aftalt med grundbelastningselværkernes kunder, kun dækker omkostninger med en pris på 1 000 GBP pr. kg tungmetal, medfører dette, at den nye pris, der nu er blevet aftalt med BE, langt fra kan dække omkostningerne. Selv hvis der er tale om nye aftaler, beløber prisen sig til 1 000 GBP pr. kg. tungmetal (2003-priser).

| (172) | Denne tredjepart konkluderer, at disse priser tyder på, at BNFL ikke har fulgt det markedsøkonomiske investorprincip i forbindelse med sine forhandlinger med BE, med mindre BNFL også vil være villig til at tilbyde andre kunder disse gunstige vilkår. |
| --- | --- |

(172)

Denne tredjepart konkluderer, at disse priser tyder på, at BNFL ikke har fulgt det markedsøkonomiske investorprincip i forbindelse med sine forhandlinger med BE, med mindre BNFL også vil være villig til at tilbyde andre kunder disse gunstige vilkår.

| (173) | Drax er den største producent af elektricitet fra kulfyrede værker i Vesteuropa. Virksomheden indgik tidligere i AES Corporation, som er en energiproduktionskoncern baseret i USA, der beskæftiger sig med produktion, distribution og levering af elektricitet i hele verden. Den 5. august overlod AES Corporation kontrollen af Drax til sine kreditorer. Den 30. august 2003 bekendtgjorde Drax, at virksomheden havde indgået eksklusivaftale med International Power PLC om deltagelse i omstruktureringen af Drax. |
| --- | --- |

(173)

Drax er den største producent af elektricitet fra kulfyrede værker i Vesteuropa. Virksomheden indgik tidligere i AES Corporation, som er en energiproduktionskoncern baseret i USA, der beskæftiger sig med produktion, distribution og levering af elektricitet i hele verden. Den 5. august overlod AES Corporation kontrollen af Drax til sine kreditorer. Den 30. august 2003 bekendtgjorde Drax, at virksomheden havde indgået eksklusivaftale med International Power PLC om deltagelse i omstruktureringen af Drax.

| (174) | Ifølge Drax udgør foranstaltning A, B og G alle statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Drax er enig i, at foranstaltning D, E og F ikke udgør statsstøtte. Ifølge Drax er det vanskeligt at foretage et skøn over støttebeløbets størrelse. Hvad angår foranstaltning A, mener Drax, at beløbet kan være betydeligt større, end det skønnes på nuværende tidspunkt, navnlig fordi der ikke foreligger en oversigt over nedlukningsforpligtelserne i Det Forenede Kongerige, og at det er usandsynligt, at BE vil komme til at bidrage til at dække omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser. Den britiske regering vil i sidste ende altid bære ansvaret for back end- og nedlukningsforpligtelserne. Den britiske regering vil aldrig tillade, at BE’s forretning slår fejl. Ifølge Drax bør skattefritagelsen som sådan anmeldes som støtte. |
| --- | --- |

(174)

Ifølge Drax udgør foranstaltning A, B og G alle statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Drax er enig i, at foranstaltning D, E og F ikke udgør statsstøtte. Ifølge Drax er det vanskeligt at foretage et skøn over støttebeløbets størrelse. Hvad angår foranstaltning A, mener Drax, at beløbet kan være betydeligt større, end det skønnes på nuværende tidspunkt, navnlig fordi der ikke foreligger en oversigt over nedlukningsforpligtelserne i Det Forenede Kongerige, og at det er usandsynligt, at BE vil komme til at bidrage til at dække omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser. Den britiske regering vil i sidste ende altid bære ansvaret for back end- og nedlukningsforpligtelserne. Den britiske regering vil aldrig tillade, at BE’s forretning slår fejl. Ifølge Drax bør skattefritagelsen som sådan anmeldes som støtte.

| (175) | Med hensyn til genforhandlingen af aftalerne med BNFL mente Drax, at ingen privat investor nogensinde ville være gået ind på forretningsmæssigt set så dårlige vilkår, som forpligter virksomheden til tab nu og i fremtiden uanset nødklausulen og det forhold, at BE er dens største kunde. Det er tydeligt, at genforhandlingen forværrede BNFL’s stilling betragteligt. Den vil medføre en reduktion af den faste årlige betaling vedrørende aftalen om levering af brændsel på mellem 5 mio. GBP og 20 mio. GBP om året. Dette synspunkt bekræftes af BNFL’s regnskab for 2004. Derudover fremgår det, at selv om BE skulle blive sat under administration, ville BE’s værker fortsætte driften og have det samme behov for levering af brændsel, forvaltningstjenesteydelser samt oparbejdning og bortskaffelse af brugt brændsel. Spørgsmålet bør derfor være, om administratoren ville have været i stand til at opnå de samme vilkår hos BNFL. Derudover ville BNFL kunne forfølge andre forretningsmuligheder, hvis omfanget af forretningerne med BE blev reduceret. BNFL er ikke organiseret på grundlag af det markedsøkonomiske investorprincip. Følgelig udgør foranstaltning B statsstøtte. |
| --- | --- |

(175)

Med hensyn til genforhandlingen af aftalerne med BNFL mente Drax, at ingen privat investor nogensinde ville være gået ind på forretningsmæssigt set så dårlige vilkår, som forpligter virksomheden til tab nu og i fremtiden uanset nødklausulen og det forhold, at BE er dens største kunde. Det er tydeligt, at genforhandlingen forværrede BNFL’s stilling betragteligt. Den vil medføre en reduktion af den faste årlige betaling vedrørende aftalen om levering af brændsel på mellem 5 mio. GBP og 20 mio. GBP om året. Dette synspunkt bekræftes af BNFL’s regnskab for 2004. Derudover fremgår det, at selv om BE skulle blive sat under administration, ville BE’s værker fortsætte driften og have det samme behov for levering af brændsel, forvaltningstjenesteydelser samt oparbejdning og bortskaffelse af brugt brændsel. Spørgsmålet bør derfor være, om administratoren ville have været i stand til at opnå de samme vilkår hos BNFL. Derudover ville BNFL kunne forfølge andre forretningsmuligheder, hvis omfanget af forretningerne med BE blev reduceret. BNFL er ikke organiseret på grundlag af det markedsøkonomiske investorprincip. Følgelig udgør foranstaltning B statsstøtte.

| (176) | Ifølge Drax udgør standstill-aftalen i foranstaltning C også statsstøtte, da BNFL i modsætning til de øvrige deltagende kreditorer ikke får renter i standstill-perioden. |
| --- | --- |

(176)

Ifølge Drax udgør standstill-aftalen i foranstaltning C også statsstøtte, da BNFL i modsætning til de øvrige deltagende kreditorer ikke får renter i standstill-perioden.

| (177) | Drax kommenterede også støttepakkens forenelighed med det indre marked. Drax er ikke i tvivl om, at BE er et firma i vanskeligheder. Drax mener dog, at BE’s manglende risikoafdækning udelukkende skyldtes ledelsens besynderlige beslutning om at afhænde forretningsområdet detailsalg. Ydermere kunne BE have reduceret sine omkostninger ved at lukke nogle af eller alle sine værker, da det er dyrere at drive kernekraftværker end at lukke dem midlertidigt. |
| --- | --- |

(177)

Drax kommenterede også støttepakkens forenelighed med det indre marked. Drax er ikke i tvivl om, at BE er et firma i vanskeligheder. Drax mener dog, at BE’s manglende risikoafdækning udelukkende skyldtes ledelsens besynderlige beslutning om at afhænde forretningsområdet detailsalg. Ydermere kunne BE have reduceret sine omkostninger ved at lukke nogle af eller alle sine værker, da det er dyrere at drive kernekraftværker end at lukke dem midlertidigt.

| (178) | Hvad angår genoprettelse af rentabiliteten, er den foreslåede plan ifølge Drax ikke nogen rigtig omstruktureringsplan. BE’s stilling er i øvrigt og vil altid være anderledes end konkurrenternes stilling. Virksomheden vil fortsætte med at producere elektricitet og sælge det på markedet uanset prisen og vil konstant presse prisen ned til skade for alle andre konkurrenter. |
| --- | --- |

(178)

Hvad angår genoprettelse af rentabiliteten, er den foreslåede plan ifølge Drax ikke nogen rigtig omstruktureringsplan. BE’s stilling er i øvrigt og vil altid være anderledes end konkurrenternes stilling. Virksomheden vil fortsætte med at producere elektricitet og sælge det på markedet uanset prisen og vil konstant presse prisen ned til skade for alle andre konkurrenter.

| (179) | Drax mener ikke, at det er rigtigt af den britiske regering at bruge de kortsigtede marginalomkostninger som udtryk for BE’s rentabilitet. Omstruktureringen medfører, at BE slipper for at betale størstedelen af de omkostninger, som et kernekraftværk har. En virksomheds beslutning om at gå ind på et bestemt marked eller fortsætte med at konkurrere på markedet vil afhænge af, om den set over en periode af en vis længde kan dække sine gennemsnitlige omkostninger og opnå et rimeligt afkast på sin investering. Dette er ikke tilfældet for BE, som ikke løber nogen forretningsmæssig risiko. |
| --- | --- |

(179)

Drax mener ikke, at det er rigtigt af den britiske regering at bruge de kortsigtede marginalomkostninger som udtryk for BE’s rentabilitet. Omstruktureringen medfører, at BE slipper for at betale størstedelen af de omkostninger, som et kernekraftværk har. En virksomheds beslutning om at gå ind på et bestemt marked eller fortsætte med at konkurrere på markedet vil afhænge af, om den set over en periode af en vis længde kan dække sine gennemsnitlige omkostninger og opnå et rimeligt afkast på sin investering. Dette er ikke tilfældet for BE, som ikke løber nogen forretningsmæssig risiko.

| (180) | Med hensyn til støttens varighed mener Drax, at støtte til forpligtelser med ubestemt varighed, som rækker så langt ind i fremtiden, ikke er forenelig med rammebestemmelserne. Det hævdes også, at løbende driftsstøtte ikke kan betragtes som værende begrænset til den mindst mulige støtte. Hvad angår BE’s eget bidrag, bemærker Drax ydermere, at der er usikkerhed med hensyn til overskuddet fra salget af aktiver, og at BE’s bidrag til NLF stammer fra det støttede cash flow, som ikke kan tages i betragtning. |
| --- | --- |

(180)

Med hensyn til støttens varighed mener Drax, at støtte til forpligtelser med ubestemt varighed, som rækker så langt ind i fremtiden, ikke er forenelig med rammebestemmelserne. Det hævdes også, at løbende driftsstøtte ikke kan betragtes som værende begrænset til den mindst mulige støtte. Hvad angår BE’s eget bidrag, bemærker Drax ydermere, at der er usikkerhed med hensyn til overskuddet fra salget af aktiver, og at BE’s bidrag til NLF stammer fra det støttede cash flow, som ikke kan tages i betragtning.

| (181) | Hvad angår overkapacitet og kompensation til kreditorerne, bemærker Drax, at den kapacitetsmargin på 20 %, der er anført i beslutningen om at indlede proceduren, kun vedrører spidsbelastningsefterspørgselen om vinteren. Ifølge NGC er kapacitetsmarginen på 20,3 % over den gennemsnitlige spidsbelastningsefterspørgsel om vinteren. Ifølge Drax vil det, uanset hvem der driver BE, være en rationel beslutning at lukke for en del af produktionskapaciteten i sommermånederne. Dette ville resultere i en nettobesparelse. |
| --- | --- |

(181)

Hvad angår overkapacitet og kompensation til kreditorerne, bemærker Drax, at den kapacitetsmargin på 20 %, der er anført i beslutningen om at indlede proceduren, kun vedrører spidsbelastningsefterspørgselen om vinteren. Ifølge NGC er kapacitetsmarginen på 20,3 % over den gennemsnitlige spidsbelastningsefterspørgsel om vinteren. Ifølge Drax vil det, uanset hvem der driver BE, være en rationel beslutning at lukke for en del af produktionskapaciteten i sommermånederne. Dette ville resultere i en nettobesparelse.

| (182) | Ifølge Drax kunne en række kompensationsforanstaltninger og/eller ændringer af omstruktureringsplanen til en vis grad sikre, at omstruktureringen er forenelig med rammebestemmelserne og giver konkurrenter, som ikke modtager støtte, kompensation. Drax foreslår følgende:






  a) | BE udelukkes fra det konkurrenceprægede marked gennem oprettelse af en ordning, hvor det er obligatorisk at købe elektricitet fra kernekraftværker til en fast pris, i stil med forpligtelsen vedrørende vedvarende energi (Renewable Obligation). BE kan aldrig blive omstruktureret således, at virksomheden kan konkurrere på de vilkår, der gælder for konkurrenter, der ikke modtager støtte. Hvis BE’s produktion ikke kan udelukkes fra markedet, ville den bedste løsning være, at BE’s produktion adskilles fra det konkurrenceprægede marked. Prisen på elektricitet produceret på et kernekraftværk ville skulle reguleres og kunne fastsættes på grundlag af kapitaludgifterne og andre traditionelle parametre for prisregulering. Dette ville være svaret på den britiske regerings bekymringer med hensyn til forsyningssikkerheden og den nukleare sikkerhed, og der ville ikke længere forekomme nogen konkurrenceforvridning. |
| --- | --- | --- |

(182)

Ifølge Drax kunne en række kompensationsforanstaltninger og/eller ændringer af omstruktureringsplanen til en vis grad sikre, at omstruktureringen er forenelig med rammebestemmelserne og giver konkurrenter, som ikke modtager støtte, kompensation. Drax foreslår følgende:

a)

BE udelukkes fra det konkurrenceprægede marked gennem oprettelse af en ordning, hvor det er obligatorisk at købe elektricitet fra kernekraftværker til en fast pris, i stil med forpligtelsen vedrørende vedvarende energi (Renewable Obligation). BE kan aldrig blive omstruktureret således, at virksomheden kan konkurrere på de vilkår, der gælder for konkurrenter, der ikke modtager støtte. Hvis BE’s produktion ikke kan udelukkes fra markedet, ville den bedste løsning være, at BE’s produktion adskilles fra det konkurrenceprægede marked. Prisen på elektricitet produceret på et kernekraftværk ville skulle reguleres og kunne fastsættes på grundlag af kapitaludgifterne og andre traditionelle parametre for prisregulering. Dette ville være svaret på den britiske regerings bekymringer med hensyn til forsyningssikkerheden og den nukleare sikkerhed, og der ville ikke længere forekomme nogen konkurrenceforvridning.

| b) | Reduktion af varigheden og afbalancering af risikoen forbundet med BNFL’s aftaler til fordel for BNFL. |
| --- | --- |

b)

Reduktion af varigheden og afbalancering af risikoen forbundet med BNFL’s aftaler til fordel for BNFL.

| c) | Afhændelse af Eggborough. |
| --- | --- |

c)

Afhændelse af Eggborough.

| d) | Forbud mod yderligere overtagelser eller en dominerende position på markedet. |
| --- | --- |

d)

Forbud mod yderligere overtagelser eller en dominerende position på markedet.

| e) | Opnåelse af tilsagn fra den britiske regerings side om engangsprincippet (one time, last time). |
| --- | --- |

e)

Opnåelse af tilsagn fra den britiske regerings side om engangsprincippet (one time, last time).

| (183) | Drax kommenterede også forholdet mellem Euratom-traktaten og EF-traktaten. Målene i EF-trakaten og Euratom-traktaten supplerer hinanden og er ikke i modstrid med hinanden ifølge Drax. |
| --- | --- |

(183)

Drax kommenterede også forholdet mellem Euratom-traktaten og EF-traktaten. Målene i EF-trakaten og Euratom-traktaten supplerer hinanden og er ikke i modstrid med hinanden ifølge Drax.

| (184) | Der blev også modtaget kommentarer fra Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (within a Balanced Energy Policy) – TUSNE (18), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (»CIA«) (20), John Hall Associates (»JHA«) (21), the Energy Intensive Users Group (»EIUG«) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (»TVO«) (25), National Grid Transco (26), the Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (»EECL«) (28), the Energy Information Centre Ltd (»EIC«) (29), Major Energy Users' Council Ltd (»MEUC«) (30) og yderligere en tredjepart, som ønsker at være anonym. |
| --- | --- |

(184)

Der blev også modtaget kommentarer fra Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (within a Balanced Energy Policy) – TUSNE (18), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (»CIA«) (20), John Hall Associates (»JHA«) (21), the Energy Intensive Users Group (»EIUG«) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (»TVO«) (25), National Grid Transco (26), the Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (»EECL«) (28), the Energy Information Centre Ltd (»EIC«) (29), Major Energy Users' Council Ltd (»MEUC«) (30) og yderligere en tredjepart, som ønsker at være anonym.

| (185) | TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC og MEUC giver alle udtryk for, at de er bekymrede for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige og hævder, at nedlukning af BE’s kernekraftværker vil skabe risiko for strømafbrydelser og derfor være i modstrid med forbrugernes interesser. Nogle af disse understreger, at lukning af BE’s kernekraftværker vil gøre det vanskeligt for Det Forenede Kongerige at leve op til forpligtelserne i henhold til Kyoto-protokollen, da fortsat drift af værkerne bidrager til, at der anvendes forskellige energikilder. De hævder, at de økonomiske omkostninger forbundet med at lade BE gå konkurs langt overstiger omkostningerne forbundet med omstruktureringen, og at støtten er nødvendig. |
| --- | --- |

(185)

TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC og MEUC giver alle udtryk for, at de er bekymrede for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige og hævder, at nedlukning af BE’s kernekraftværker vil skabe risiko for strømafbrydelser og derfor være i modstrid med forbrugernes interesser. Nogle af disse understreger, at lukning af BE’s kernekraftværker vil gøre det vanskeligt for Det Forenede Kongerige at leve op til forpligtelserne i henhold til Kyoto-protokollen, da fortsat drift af værkerne bidrager til, at der anvendes forskellige energikilder. De hævder, at de økonomiske omkostninger forbundet med at lade BE gå konkurs langt overstiger omkostningerne forbundet med omstruktureringen, og at støtten er nødvendig.

| (186) | Den anonyme tredjepart hævder, at BE anvender statsstøtten til en aggressiv indsats for at vinde markedsandele ved hjælp af dumpingpriser. Den anonyme tredjepart henviser til tilfælde, hvor BE angiveligt tilbød priser, der lå 10-15 % under konkurrenternes. Det hævdes, at det ikke kan lade sig gøre, at tilbyde sådanne priser uden statsstøtte, og det kan derfor ikke hævdes, at disse priser bidrager til genetablering af virksomhedens rentabilitet. |
| --- | --- |

(186)

Den anonyme tredjepart hævder, at BE anvender statsstøtten til en aggressiv indsats for at vinde markedsandele ved hjælp af dumpingpriser. Den anonyme tredjepart henviser til tilfælde, hvor BE angiveligt tilbød priser, der lå 10-15 % under konkurrenternes. Det hævdes, at det ikke kan lade sig gøre, at tilbyde sådanne priser uden statsstøtte, og det kan derfor ikke hævdes, at disse priser bidrager til genetablering af virksomhedens rentabilitet.

| (187) | Ifølge TVO bør det på grundlag af de vanskeligheder, som BE har oplevet, ikke konkluderes, at kernekraft ikke kan være konkurrencedygtig på et liberaliseret elektricitetsmarked. |
| --- | --- |

(187)

Ifølge TVO bør det på grundlag af de vanskeligheder, som BE har oplevet, ikke konkluderes, at kernekraft ikke kan være konkurrencedygtig på et liberaliseret elektricitetsmarked.

| (188) | Ifølge National Grid Transco er den nuværende kapacitetsmargin i England og Wales mindre end oprindeligt planlagt og kan ikke betragtes som strukturel overkapacitet. Ifølge National Grid Transco er der ikke tale om overkapacitet, før der er en overkapacitet på over 20 %. National Grid Transco forudser, at sikkerhedsmarginen vil være på under 20 % mindst indtil 2006 i et optimistisk scenarium. I et pessimistisk scenarium vil sikkerhedsmarginen hele tiden være på under 20 % og endda falde til 8,5 % i 2009. National Grid Transco konkluderer, at hvis der skulle blive anmodet om lukning af et værk som kompensationsforanstaltning, skal de relevante markedsdeltagere have meddelelse herom i god tid i forvejen (tre til fire år), således at der på markedet kan tages højde for lukningen. |
| --- | --- |

(188)

Ifølge National Grid Transco er den nuværende kapacitetsmargin i England og Wales mindre end oprindeligt planlagt og kan ikke betragtes som strukturel overkapacitet. Ifølge National Grid Transco er der ikke tale om overkapacitet, før der er en overkapacitet på over 20 %. National Grid Transco forudser, at sikkerhedsmarginen vil være på under 20 % mindst indtil 2006 i et optimistisk scenarium. I et pessimistisk scenarium vil sikkerhedsmarginen hele tiden være på under 20 % og endda falde til 8,5 % i 2009. National Grid Transco konkluderer, at hvis der skulle blive anmodet om lukning af et værk som kompensationsforanstaltning, skal de relevante markedsdeltagere have meddelelse herom i god tid i forvejen (tre til fire år), således at der på markedet kan tages højde for lukningen.

| (189) | Ifølge EECL er alle elektricitetsproducenter (ikke kun BE) blevet ramt af de lave engrospriser på elektricitet i Det Forenede Kongerige. EECL er ikke enig med de britiske myndigheder i, at de kortsigtede marginalomkostninger skal bruges som benchmarks, når de handelsforvridende virkninger af støtten skal fastlægges, da disse omkostninger ikke afspejler et givet værks rentabilitet på mellemlangt til langt sigt. Ifølge EECL er markedspriserne på elektricitet til levering i fremtiden den bedste indikator for strukturel overkapacitet på markedet. |
| --- | --- |

(189)

Ifølge EECL er alle elektricitetsproducenter (ikke kun BE) blevet ramt af de lave engrospriser på elektricitet i Det Forenede Kongerige. EECL er ikke enig med de britiske myndigheder i, at de kortsigtede marginalomkostninger skal bruges som benchmarks, når de handelsforvridende virkninger af støtten skal fastlægges, da disse omkostninger ikke afspejler et givet værks rentabilitet på mellemlangt til langt sigt. Ifølge EECL er markedspriserne på elektricitet til levering i fremtiden den bedste indikator for strukturel overkapacitet på markedet.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE OM INDLEDELSE AF PROCEDUREN

| (190) | De britiske myndigheder meddelte Kommissionen, at de lokale skatter sluttelig blev betalt med normal rente. |
| --- | --- |

(190)

De britiske myndigheder meddelte Kommissionen, at de lokale skatter sluttelig blev betalt med normal rente.

| (191) | Som indledende kommentar anfører de britiske myndigheder, at, selv hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltning B omfatter støtte, sikrer aftalernes udformning, at midlertidige økonomiske fordele, som BE måtte opnå, automatisk vil blive krævet tilbagebetalt med renter, hvis der ikke bliver givet tilladelse til støttepakken. De nye aftaler indeholder bestemmelser om, at disse ikke får varig gyldighed, hvis der ikke gives tilladelse til støttepakken. |
| --- | --- |

(191)

Som indledende kommentar anfører de britiske myndigheder, at, selv hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltning B omfatter støtte, sikrer aftalernes udformning, at midlertidige økonomiske fordele, som BE måtte opnå, automatisk vil blive krævet tilbagebetalt med renter, hvis der ikke bliver givet tilladelse til støttepakken. De nye aftaler indeholder bestemmelser om, at disse ikke får varig gyldighed, hvis der ikke gives tilladelse til støttepakken.

| (192) | Derudover fremsætter Det Forenede Kongerige bemærkninger vedrørende overholdelsen af det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BE, som enhver anden privat kreditor ville have gjort. Navnlig understreger de britiske myndigheder, at de vilkår, som BNFL accepterede, ikke kan betragtes som gunstigere end de vilkår, som en privat kreditor i en lignende situation ville have accepteret. Ifølge Det Forenede Kongerige er det nødvendigt at vurdere, om BNFL optrådte på samme måde som private kreditorer i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne og som defineret af Domstolen i afgørelsen i sagen vedrørende DM Transport (31). |
| --- | --- |

(192)

Derudover fremsætter Det Forenede Kongerige bemærkninger vedrørende overholdelsen af det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BE, som enhver anden privat kreditor ville have gjort. Navnlig understreger de britiske myndigheder, at de vilkår, som BNFL accepterede, ikke kan betragtes som gunstigere end de vilkår, som en privat kreditor i en lignende situation ville have accepteret. Ifølge Det Forenede Kongerige er det nødvendigt at vurdere, om BNFL optrådte på samme måde som private kreditorer i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne og som defineret af Domstolen i afgørelsen i sagen vedrørende DM Transport (31).

| (193) | Ifølge Det Forenede Kongerige ser det ud til, at Kommissionen har misforstået begivenhedernes rækkefølge. Ifølge de britiske myndigheder modsatte BNFL sig ikke brug af nødklausulen, men gav i modsætning til Kommissionens overbevisning udtryk for, at virksomheden var villig til at overveje mulige ændringer af de eksisterende aftaler, før det blev bekendtgjort, at BE havde påbegyndt forhandlinger med den britiske regering. Efter drøftelser med BE stod det dog klart, at BNFL ikke med rimelighed kunne fremsætte et tilbud, som isoleret set ville kunne være en løsning på BE’s finansielle krise. Udvikling af en mere omfattende omstruktureringsplan medførte, at forhandlingerne mellem BE og BNFL kunne genoptages, og der blev opnået enighed om en række vilkår, som i stort omfang svarede til vilkårene i BNFL’s oprindelige tilbud. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor. |
| --- | --- |

(193)

Ifølge Det Forenede Kongerige ser det ud til, at Kommissionen har misforstået begivenhedernes rækkefølge. Ifølge de britiske myndigheder modsatte BNFL sig ikke brug af nødklausulen, men gav i modsætning til Kommissionens overbevisning udtryk for, at virksomheden var villig til at overveje mulige ændringer af de eksisterende aftaler, før det blev bekendtgjort, at BE havde påbegyndt forhandlinger med den britiske regering. Efter drøftelser med BE stod det dog klart, at BNFL ikke med rimelighed kunne fremsætte et tilbud, som isoleret set ville kunne være en løsning på BE’s finansielle krise. Udvikling af en mere omfattende omstruktureringsplan medførte, at forhandlingerne mellem BE og BNFL kunne genoptages, og der blev opnået enighed om en række vilkår, som i stort omfang svarede til vilkårene i BNFL’s oprindelige tilbud. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor.

| (194) | Det Forenede Kongerige tilføjer, at BNFL som den eneste tilbageværende kommercielle leverandør af tjenesteydelser inden for atombrændselskredsløbet i Det Forenede Kongerige ville være særligt udsat i tilfælde af BE's insolvens; virksomheden ville ikke umiddelbart have nogen fast indtægt fra deponering eller oparbejdning af de store mængder AGR-brændsel, som den allerede har modtaget, og begrænset udsigt til at kunne inddrive sit udestående i forbindelse med insolvensbehandlingen. Den ville have skullet forhandle om en ny aftale vedrørende brugt brændsel med kuratoren eller regeringen med en betydelig usikkerhed med hensyn til omfanget af løbende indtægter. Stillet over for samme risiko, forstyrrelser og usikkerhed ville en privat kreditor ifølge Det Forenede Kongerige utvivlsomt have tilstræbt at komme til at deltage i en omstrukturering, som nødvendigvis ville have omfattet genforhandling af aftalerne med BE med henblik på at maksimere de samlede indtægter og at sikre genoprettelse af BE’s rentabilitet. |
| --- | --- |

(194)

Det Forenede Kongerige tilføjer, at BNFL som den eneste tilbageværende kommercielle leverandør af tjenesteydelser inden for atombrændselskredsløbet i Det Forenede Kongerige ville være særligt udsat i tilfælde af BE's insolvens; virksomheden ville ikke umiddelbart have nogen fast indtægt fra deponering eller oparbejdning af de store mængder AGR-brændsel, som den allerede har modtaget, og begrænset udsigt til at kunne inddrive sit udestående i forbindelse med insolvensbehandlingen. Den ville have skullet forhandle om en ny aftale vedrørende brugt brændsel med kuratoren eller regeringen med en betydelig usikkerhed med hensyn til omfanget af løbende indtægter. Stillet over for samme risiko, forstyrrelser og usikkerhed ville en privat kreditor ifølge Det Forenede Kongerige utvivlsomt have tilstræbt at komme til at deltage i en omstrukturering, som nødvendigvis ville have omfattet genforhandling af aftalerne med BE med henblik på at maksimere de samlede indtægter og at sikre genoprettelse af BE’s rentabilitet.

| (195) | Ifølge Det Forenede Kongerige medførte det forhold, at BNFL er offentligt ejet, ydermere ikke, at BNFL af den grund handlede på et mindre kommercielt grundlag. Det Forenede Kongerige understreger, at BNFL er et aktieselskab i henhold til selskabsloven fra 1985 (Companies Act) i Storbritannien. Det har en bestyrelse bestående af ledere, som deltager i de forretningsmæssige aktiviteter, og eksterne bestyrelsesmedlemmer med ledelsesmæssig erfaring fra andre aktiviteter i den private sektor. BNFL’s bestyrelse har pligt til at handle uafhængigt og i virksomhedens interesse. Det Forenede Kongerige tilføjer, at den britiske regering ikke forsøgte at påvirke BNFL til at træffe beslutninger, som ikke var baseret på forretningsmæssige motiver. |
| --- | --- |

(195)

Ifølge Det Forenede Kongerige medførte det forhold, at BNFL er offentligt ejet, ydermere ikke, at BNFL af den grund handlede på et mindre kommercielt grundlag. Det Forenede Kongerige understreger, at BNFL er et aktieselskab i henhold til selskabsloven fra 1985 (Companies Act) i Storbritannien. Det har en bestyrelse bestående af ledere, som deltager i de forretningsmæssige aktiviteter, og eksterne bestyrelsesmedlemmer med ledelsesmæssig erfaring fra andre aktiviteter i den private sektor. BNFL’s bestyrelse har pligt til at handle uafhængigt og i virksomhedens interesse. Det Forenede Kongerige tilføjer, at den britiske regering ikke forsøgte at påvirke BNFL til at træffe beslutninger, som ikke var baseret på forretningsmæssige motiver.

| (196) | Sluttelig har Det Forenede Kongerige forelagt en analyse af kreditorens krav og de tilgodehavender, som vil blive delvist indfriet inden for rammerne af omstruktureringspakken. |
| --- | --- |

(196)

Sluttelig har Det Forenede Kongerige forelagt en analyse af kreditorens krav og de tilgodehavender, som vil blive delvist indfriet inden for rammerne af omstruktureringspakken.

| (197) | De britiske myndigheder konkluderer, at det ikke kan siges, at foranstaltning B omfatter statsstøtte. |
| --- | --- |

(197)

De britiske myndigheder konkluderer, at det ikke kan siges, at foranstaltning B omfatter statsstøtte.

| (198) | Ifølge Det Forenede Kongerige finder mange af de argumenter, der findes i betragtning 191 til 197, vedrørende foranstaltning B i lige så høj grad anvendelse på foranstaltning C. Det Forenede Kongerige understreger navnlig, at det er nødvendigt at se BNFL’s optræden i sammenhæng med virksomhedens særlige situation som BE’s største kreditor og med BE som BNFL’s største kunde. På baggrund af de nuværende langvarige handelsforbindelser mellem de to og omfanget af BE’s udestående med BNFL er det ikke overraskende, at standstill-aftalen vedrørende dette udestående, udgør den absolut største andel af den fordel, som BE opnår i kraft af standstill-aftalerne. En privat kreditor i samme situation som BNFL — som særligt udsat i tilfælde af BE’s insolvens — ville efter al sandsynlighed have handlet på tilsvarende vis. |
| --- | --- |

(198)

Ifølge Det Forenede Kongerige finder mange af de argumenter, der findes i betragtning 191 til 197, vedrørende foranstaltning B i lige så høj grad anvendelse på foranstaltning C. Det Forenede Kongerige understreger navnlig, at det er nødvendigt at se BNFL’s optræden i sammenhæng med virksomhedens særlige situation som BE’s største kreditor og med BE som BNFL’s største kunde. På baggrund af de nuværende langvarige handelsforbindelser mellem de to og omfanget af BE’s udestående med BNFL er det ikke overraskende, at standstill-aftalen vedrørende dette udestående, udgør den absolut største andel af den fordel, som BE opnår i kraft af standstill-aftalerne. En privat kreditor i samme situation som BNFL — som særligt udsat i tilfælde af BE’s insolvens — ville efter al sandsynlighed have handlet på tilsvarende vis.

| (199) | Ifølge Det Forenede Kongerige er det forkert at sammenligne standstill-aftalerne med BNFL på den ene side med standstill-aftalerne med alle de andre private kreditorer på den anden side. Uden en eller flere af de betydelige kreditorers deltagelse ville ordningerne som helhed ikke kunne fungere. Det Forenede Kongerige har forelagt en sammenligning af alle BE’s udestående gældsbeløb med hver enkelt parts bidrag til standstill-aftalerne og konkluderer, at BNFL rent faktisk bidrager med mindre som en procentdel af sit tilgodehavende end de fleste af de privatejede kreditorfirmaer. |
| --- | --- |

(199)

Ifølge Det Forenede Kongerige er det forkert at sammenligne standstill-aftalerne med BNFL på den ene side med standstill-aftalerne med alle de andre private kreditorer på den anden side. Uden en eller flere af de betydelige kreditorers deltagelse ville ordningerne som helhed ikke kunne fungere. Det Forenede Kongerige har forelagt en sammenligning af alle BE’s udestående gældsbeløb med hver enkelt parts bidrag til standstill-aftalerne og konkluderer, at BNFL rent faktisk bidrager med mindre som en procentdel af sit tilgodehavende end de fleste af de privatejede kreditorfirmaer.

| (200) | De britiske myndigheder gør opmærksom på, at det i punkt 32 i rammebestemmelserne ikke kræves, at støtteforanstaltningerne er af begrænset varighed. Det kræves, at varigheden af omstruktureringsplanen er så kort som mulig, og at rentabiliteten på langt sigt genoprettes »inden for et rimeligt tidsrum«. Ifølge Det Forenede Kongerige synes hensigten med rammebestemmelserne at være, at støtten skal tildeles en gang for alle, og at den ikke må udgøre løbende driftsstøtte. Hensigten er ikke at udelukke støtte til afvikling af forpligtelser med mere langsigtede konsekvenser. |
| --- | --- |

(200)

De britiske myndigheder gør opmærksom på, at det i punkt 32 i rammebestemmelserne ikke kræves, at støtteforanstaltningerne er af begrænset varighed. Det kræves, at varigheden af omstruktureringsplanen er så kort som mulig, og at rentabiliteten på langt sigt genoprettes »inden for et rimeligt tidsrum«. Ifølge Det Forenede Kongerige synes hensigten med rammebestemmelserne at være, at støtten skal tildeles en gang for alle, og at den ikke må udgøre løbende driftsstøtte. Hensigten er ikke at udelukke støtte til afvikling af forpligtelser med mere langsigtede konsekvenser.

| (201) | Det Forenede Kongerige oplyser, at omstruktureringen vil blive afsluttet, at rentabiliteten vil blive genoprettet inden for en rimelig tidshorisont, og at støtten tildeles en gang for alle, selv om BE’s forpligtelser er af mere langsigtet karakter. BE vil være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005. I situationen med en ny notering vil BE's rentabilitet være genoprettet i 2005. Det er hensigten med omstruktureringsplanen, at BE skal kunne stå alene uden yderligere støtte i form af ordninger med den britiske regering, når omstruktureringen er gennemført. Hvis virksomheden skaber reservebeholdninger af dette omfang, er det tilstrækkeligt til at sikre rentabilitet, selv hvis den realistiske worst case bliver aktuel, fremgår det af omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(201)

Det Forenede Kongerige oplyser, at omstruktureringen vil blive afsluttet, at rentabiliteten vil blive genoprettet inden for en rimelig tidshorisont, og at støtten tildeles en gang for alle, selv om BE’s forpligtelser er af mere langsigtet karakter. BE vil være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005. I situationen med en ny notering vil BE's rentabilitet være genoprettet i 2005. Det er hensigten med omstruktureringsplanen, at BE skal kunne stå alene uden yderligere støtte i form af ordninger med den britiske regering, når omstruktureringen er gennemført. Hvis virksomheden skaber reservebeholdninger af dette omfang, er det tilstrækkeligt til at sikre rentabilitet, selv hvis den realistiske worst case bliver aktuel, fremgår det af omstruktureringsplanen.

| (202) | Hvad angår fritagelse for løbende omkostninger, minder den britiske regering om, at regeringen kun har påtaget sig at dække forpligtelser, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, alt brugt PWR-brændsel og driftsaffald samt andre dermed relaterede forpligtelser. Det Forenede Kongerige oplyser, at de forpligtelser vedrørende brugt brændsel, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. I henhold til tilladelsen til at drive kernekraftværker er BE forpligtet til at forvalte dette brændsel, og følgelig vil virksomheden pådrage sig omkostninger i den forbindelse. Disse omkostninger kan derfor ikke undgås. |
| --- | --- |

(202)

Hvad angår fritagelse for løbende omkostninger, minder den britiske regering om, at regeringen kun har påtaget sig at dække forpligtelser, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, alt brugt PWR-brændsel og driftsaffald samt andre dermed relaterede forpligtelser. Det Forenede Kongerige oplyser, at de forpligtelser vedrørende brugt brændsel, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. I henhold til tilladelsen til at drive kernekraftværker er BE forpligtet til at forvalte dette brændsel, og følgelig vil virksomheden pådrage sig omkostninger i den forbindelse. Disse omkostninger kan derfor ikke undgås.

| (203) | En lignende argumentation kan anvendes, for så vidt angår nedlukningen af værker. For så vidt angår disse omkostninger, vil BE via indbetalinger til Nuclear Decommissioning Fund bidrage til nedlukningen af reaktorer, og følgelig bidrager den i betydelig grad til de overordnede nedlukningsomkostninger. |
| --- | --- |

(203)

En lignende argumentation kan anvendes, for så vidt angår nedlukningen af værker. For så vidt angår disse omkostninger, vil BE via indbetalinger til Nuclear Decommissioning Fund bidrage til nedlukningen af reaktorer, og følgelig bidrager den i betydelig grad til de overordnede nedlukningsomkostninger.

| (204) | Hvad angår forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, oplyser Det Forenede Kongerige, at disse forpligtelser kun vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Forpligtelserne forbundet med brugt PWR-brændsel vedrører alle de forpligtelser, som er opstået på grund af det PWR-brændsel, der er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren. Hvad angår fremtidige forpligtelser, vil BE bidrage med 150 000 GBP for hvert ton PWR-brændsel, der påfyldes Sizewell B efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Der er blevet fastsat benchmarks for bidragets størrelse på grundlag af omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel med henblik på at dække alle fremtidige omkostninger forbundet med PWR-brændsel. De øvrige forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, vedrører forskellige former for affald, der ikke stammer fra brændsel, og som er forbundet med driften af BE’s værker, og forventes ikke at blive særligt store. |
| --- | --- |

(204)

Hvad angår forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, oplyser Det Forenede Kongerige, at disse forpligtelser kun vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Forpligtelserne forbundet med brugt PWR-brændsel vedrører alle de forpligtelser, som er opstået på grund af det PWR-brændsel, der er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren. Hvad angår fremtidige forpligtelser, vil BE bidrage med 150 000 GBP for hvert ton PWR-brændsel, der påfyldes Sizewell B efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Der er blevet fastsat benchmarks for bidragets størrelse på grundlag af omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel med henblik på at dække alle fremtidige omkostninger forbundet med PWR-brændsel. De øvrige forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, vedrører forskellige former for affald, der ikke stammer fra brændsel, og som er forbundet med driften af BE’s værker, og forventes ikke at blive særligt store.

| (205) | Omkostningerne forbundet med nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, ligger stort set fast, og BE har kun meget begrænsede muligheder for at øge dem i betydeligt omfang som følge af den normale drift af værkerne. Alle betydelige forøgelser af forpligtelserne, der skyldes ændringer af driftsprocedurerne, som BE vælger at gennemføre med henblik på at opnå økonomiske fordele, eller skyldes manglende overholdelse af en minimumspræstationsnorm, skal dækkes af BE selv. Derudover er det vigtigt at bemærke, at selv om regeringen direkte dækker de af BE’s forpligtelser, der er indgået aftale om, har regeringens støtte til nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, form af en garantiforpligtelse. Det Forenede Kongerige mener derfor ikke, at foranstaltning A bør kategoriseres som vedvarende fritagelse for løbende omkostninger. Den regnskabsmæssige behandling af foranstaltning A, som på BE’s balance optræder som et aktiv, er i overensstemmelse med denne konklusion. BE modtager ikke vedvarende støtte, fordi foranstaltning A ikke på nogen måde vedrører BE’s løbende aktiviteter, og de omkostninger, som foranstaltning A dækker, skal afholdes uanset varigheden og omfanget af BE's fremtidige aktiviteter. |
| --- | --- |

(205)

Omkostningerne forbundet med nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, ligger stort set fast, og BE har kun meget begrænsede muligheder for at øge dem i betydeligt omfang som følge af den normale drift af værkerne. Alle betydelige forøgelser af forpligtelserne, der skyldes ændringer af driftsprocedurerne, som BE vælger at gennemføre med henblik på at opnå økonomiske fordele, eller skyldes manglende overholdelse af en minimumspræstationsnorm, skal dækkes af BE selv. Derudover er det vigtigt at bemærke, at selv om regeringen direkte dækker de af BE’s forpligtelser, der er indgået aftale om, har regeringens støtte til nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, form af en garantiforpligtelse. Det Forenede Kongerige mener derfor ikke, at foranstaltning A bør kategoriseres som vedvarende fritagelse for løbende omkostninger. Den regnskabsmæssige behandling af foranstaltning A, som på BE’s balance optræder som et aktiv, er i overensstemmelse med denne konklusion. BE modtager ikke vedvarende støtte, fordi foranstaltning A ikke på nogen måde vedrører BE’s løbende aktiviteter, og de omkostninger, som foranstaltning A dækker, skal afholdes uanset varigheden og omfanget af BE's fremtidige aktiviteter.

| (206) | Hvad angår foranstaltning B, accepterer Det Forenede Kongerige ikke, at den udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(206)

Hvad angår foranstaltning B, accepterer Det Forenede Kongerige ikke, at den udgør statsstøtte.

| (207) | Det Forenede Kongerige hævder også, at det er forkert at betragte foranstaltning A som uacceptabel, fordi den fritager BE fra en del af virksomhedens »forureneren betaler-forpligtelser«. I henhold til omstruktureringsplanen vil BE betale for de forureningsomkostninger, som de fremtidige aktiviteter medfører. Derudover vil virksomheden bidrage til de forureningsomkostninger, der er opstået tidligere, gennem sin mekanisme til deling af det frie cash flow og sine andre bidrag til NLF. Uden regeringens indsats ville BE blive insolvent og ude af stand til at dække fremtidige »forureneren betaler-forpligtelser«. |
| --- | --- |

(207)

Det Forenede Kongerige hævder også, at det er forkert at betragte foranstaltning A som uacceptabel, fordi den fritager BE fra en del af virksomhedens »forureneren betaler-forpligtelser«. I henhold til omstruktureringsplanen vil BE betale for de forureningsomkostninger, som de fremtidige aktiviteter medfører. Derudover vil virksomheden bidrage til de forureningsomkostninger, der er opstået tidligere, gennem sin mekanisme til deling af det frie cash flow og sine andre bidrag til NLF. Uden regeringens indsats ville BE blive insolvent og ude af stand til at dække fremtidige »forureneren betaler-forpligtelser«.

| (208) | Det Forenede Kongerige udtaler sig også om de betænkeligheder, som Kommissionen giver udtryk for i sin beslutning om at indlede proceduren med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt genopretningen af BE’s rentabilitet kan siges hovedsageligt at være på grundlag af interne ressourcer. Det Forenede Kongerige fremfører, at hovedårsagen til BE’s nuværende problemer, er virksomhedens manglende evne til betale sine uundgåelige forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter samt lovkrav og minimumssikkerhedskrav. Det Forenede Kongerige fremfører, at de interne foranstaltninger, som BE har truffet, ikke desto mindre er af et ikke ubetydeligt omfang. BE har solgt sin andel i Bruce Power og AmerGen og er i færd med at gennemføre en omfangsrig intern omstrukturering, som vil omfatte [...]. Virksomheden har også øget andelen af aftaler, som indgås på mellemlangt sigt til faste priser, herunder med store industri- og erhvervskunder, med henblik på at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen på engrosmarkedet. Derudover er virksomhedens mest betydningsfulde interne foranstaltning genforhandlingen af aftalerne vedrørende levering af brændsel og forvaltning af brugt brændsel med BNFL. |
| --- | --- |

(208)

Det Forenede Kongerige udtaler sig også om de betænkeligheder, som Kommissionen giver udtryk for i sin beslutning om at indlede proceduren med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt genopretningen af BE’s rentabilitet kan siges hovedsageligt at være på grundlag af interne ressourcer. Det Forenede Kongerige fremfører, at hovedårsagen til BE’s nuværende problemer, er virksomhedens manglende evne til betale sine uundgåelige forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter samt lovkrav og minimumssikkerhedskrav. Det Forenede Kongerige fremfører, at de interne foranstaltninger, som BE har truffet, ikke desto mindre er af et ikke ubetydeligt omfang. BE har solgt sin andel i Bruce Power og AmerGen og er i færd med at gennemføre en omfangsrig intern omstrukturering, som vil omfatte [...]. Virksomheden har også øget andelen af aftaler, som indgås på mellemlangt sigt til faste priser, herunder med store industri- og erhvervskunder, med henblik på at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen på engrosmarkedet. Derudover er virksomhedens mest betydningsfulde interne foranstaltning genforhandlingen af aftalerne vedrørende levering af brændsel og forvaltning af brugt brændsel med BNFL.

| (209) | Sluttelig mener Det Forenede Kongerige, at det af rammebestemmelserne fremgår, at der skal være balance mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, men ikke at virksomheden selv skal kunne genoprette rentabiliteten uden støtte fra statens side. |
| --- | --- |

(209)

Sluttelig mener Det Forenede Kongerige, at det af rammebestemmelserne fremgår, at der skal være balance mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, men ikke at virksomheden selv skal kunne genoprette rentabiliteten uden støtte fra statens side.

| (210) | Efter at have mindet om, hvorfor det er umuligt at give en præcis kvantificering af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser, fremførte de britiske myndigheder, at det i dette tilfælde ikke er nødvendigt at kende støttens præcise omfang eller at afgøre, hvilke foranstaltninger der udgør støtte, for at kunne tage stilling, om støtten i pakken er begrænset til et minimum. Regeringens indsats, som dækker klart afgrænsede kategorier af forpligtelser, er af afgørende betydning for omstruktureringspakken og genoprettelsen af BE’s rentabilitet. De britiske myndigheder hævdede, at omfanget af den støtte, som BE modtager, er strukturelt minimeret gennem salget af aktiver (Bruce Power og AmerGen), reduktion af forpligtelser over for kreditorer, BE’s fortsatte bidrag til dækning af virksomhedens nukleare forpligtelser, andre interne omkostningsreducerende foranstaltninger og den mekanisme, hvorigennem BE i fremtiden vil bidrage til dækningen af nukleare forpligtelser med 65 % af virksomhedens frie cash flow. |
| --- | --- |

(210)

Efter at have mindet om, hvorfor det er umuligt at give en præcis kvantificering af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser, fremførte de britiske myndigheder, at det i dette tilfælde ikke er nødvendigt at kende støttens præcise omfang eller at afgøre, hvilke foranstaltninger der udgør støtte, for at kunne tage stilling, om støtten i pakken er begrænset til et minimum. Regeringens indsats, som dækker klart afgrænsede kategorier af forpligtelser, er af afgørende betydning for omstruktureringspakken og genoprettelsen af BE’s rentabilitet. De britiske myndigheder hævdede, at omfanget af den støtte, som BE modtager, er strukturelt minimeret gennem salget af aktiver (Bruce Power og AmerGen), reduktion af forpligtelser over for kreditorer, BE’s fortsatte bidrag til dækning af virksomhedens nukleare forpligtelser, andre interne omkostningsreducerende foranstaltninger og den mekanisme, hvorigennem BE i fremtiden vil bidrage til dækningen af nukleare forpligtelser med 65 % af virksomhedens frie cash flow.

| (211) | De britiske myndigheder mindede om de argumenter, der blev forelagt i meddelelsen, og hvoraf det fremgik, at støtten ikke har betydning for konkurrencesituationen, da den ikke har betydning for BE’s marginale omkostninger på kort sigt, som er afgørende for den daglige drift af et værk. På baggrund af ajourførte data og sammenligninger med andre medlemsstater mindede de også om, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet, hvorfor der ifølge de britiske myndigheder ikke bør indføres kompensationsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(211)

De britiske myndigheder mindede om de argumenter, der blev forelagt i meddelelsen, og hvoraf det fremgik, at støtten ikke har betydning for konkurrencesituationen, da den ikke har betydning for BE’s marginale omkostninger på kort sigt, som er afgørende for den daglige drift af et værk. På baggrund af ajourførte data og sammenligninger med andre medlemsstater mindede de også om, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet, hvorfor der ifølge de britiske myndigheder ikke bør indføres kompensationsforanstaltninger.

V.   DET FORENEDE KONGERIGES BEMÆRKNINGER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER

| (212) | De britiske myndigheder fokuserer i forbindelse med deres bemærkninger på de kommentarer, hvori der gives udtryk for uenighed med Det Forenede Kongeriges synspunkter, og der gøres også opmærksom på kommentarer, hvori der gives udtryk for enighed. |
| --- | --- |

(212)

De britiske myndigheder fokuserer i forbindelse med deres bemærkninger på de kommentarer, hvori der gives udtryk for uenighed med Det Forenede Kongeriges synspunkter, og der gøres også opmærksom på kommentarer, hvori der gives udtryk for enighed.

| (213) | De britiske myndigheder gentager først deres argumentation, for så vidt angår BE’s kortsigtede marginalomkostninger, og deres udtalelse om, at støttepakken ikke får betydning for konkurrenterne. Denne argumentation støttes yderligere af tallene vedrørende BE’s tilbud på markedet for direkte levering, som viser, at BE ikke har noget incitament til ikke at maksimere overskuddet gennem prisfastsættelse på grundlag af marginalomkostningerne. Derefter bemærker de britiske myndigheder, at BE ikke har noget incitament til at bevare værker på markedet, som ikke kan få dækket deres undgåelige omkostninger. I den forbindelse forelægger de en omkostningsanalyse, som på grundlag af realistiske antagelser vedrørende priserne på elektricitetsmarkedet skal bevise, at Dungeness B-værket reelt får dækket sine undgåelige omkostninger. |
| --- | --- |

(213)

De britiske myndigheder gentager først deres argumentation, for så vidt angår BE’s kortsigtede marginalomkostninger, og deres udtalelse om, at støttepakken ikke får betydning for konkurrenterne. Denne argumentation støttes yderligere af tallene vedrørende BE’s tilbud på markedet for direkte levering, som viser, at BE ikke har noget incitament til ikke at maksimere overskuddet gennem prisfastsættelse på grundlag af marginalomkostningerne. Derefter bemærker de britiske myndigheder, at BE ikke har noget incitament til at bevare værker på markedet, som ikke kan få dækket deres undgåelige omkostninger. I den forbindelse forelægger de en omkostningsanalyse, som på grundlag af realistiske antagelser vedrørende priserne på elektricitetsmarkedet skal bevise, at Dungeness B-værket reelt får dækket sine undgåelige omkostninger.

| (214) | Derefter gentager de britiske myndigheder, at de ikke mener, at der er strukturel overkapacitet på markedet. De anfører, at Powergen havde genåbnet en række værker før vinteren 2003-2004, hvilket tyder på, at Powergen selv mener, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet. De britiske myndigheder gentager, at de ikke mener, at der er behov for kompensationsforanstaltninger og redegør for deres holdning til hver enkelt foranstaltning foreslået af Powergen. |
| --- | --- |

(214)

Derefter gentager de britiske myndigheder, at de ikke mener, at der er strukturel overkapacitet på markedet. De anfører, at Powergen havde genåbnet en række værker før vinteren 2003-2004, hvilket tyder på, at Powergen selv mener, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet. De britiske myndigheder gentager, at de ikke mener, at der er behov for kompensationsforanstaltninger og redegør for deres holdning til hver enkelt foranstaltning foreslået af Powergen.

| (215) | De britiske myndigheder gentager derefter deres holdning til foranstaltning B og C og understreger navnlig, at BNFL havde benyttet ekstern rådgivning. De hævder, at Powergens holdning til disse foranstaltninger er baseret på fejlagtige antagelser vedrørende datoerne. |
| --- | --- |

(215)

De britiske myndigheder gentager derefter deres holdning til foranstaltning B og C og understreger navnlig, at BNFL havde benyttet ekstern rådgivning. De hævder, at Powergens holdning til disse foranstaltninger er baseret på fejlagtige antagelser vedrørende datoerne.

| (216) | For så vidt angår rentabilitet, er de britiske myndigheder uenige i Powergens syn på pålideligheden af BE’s værker, og de har forelagt Kommissionen en rapport fra en ekstern konsulent, som havde til formål at kontrollere hypotesen om rentabilitet. |
| --- | --- |

(216)

For så vidt angår rentabilitet, er de britiske myndigheder uenige i Powergens syn på pålideligheden af BE’s værker, og de har forelagt Kommissionen en rapport fra en ekstern konsulent, som havde til formål at kontrollere hypotesen om rentabilitet.

| (217) | Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at hvis elektricitetspriserne skulle stige igen, ville tilbagebetalingsmekanismen, i modsætning til hvad Powergen hævder, sikre, at BE ikke tildeles unødvendig støtte. |
| --- | --- |

(217)

Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at hvis elektricitetspriserne skulle stige igen, ville tilbagebetalingsmekanismen, i modsætning til hvad Powergen hævder, sikre, at BE ikke tildeles unødvendig støtte.

| (218) | De britiske myndigheder deler ikke Greenpeaces opfattelse af, at støtten bør undersøges som støtte til aktionærer. En sådan teori ville medføre, at enhver form for støtte til et aktieselskab ville udgøre støtte til aktionærerne. De britiske myndigheder oplyser, at BE’s aktionærer eftergiver 97,5 % af deres andel i BE’s egenkapital. |
| --- | --- |

(218)

De britiske myndigheder deler ikke Greenpeaces opfattelse af, at støtten bør undersøges som støtte til aktionærer. En sådan teori ville medføre, at enhver form for støtte til et aktieselskab ville udgøre støtte til aktionærerne. De britiske myndigheder oplyser, at BE’s aktionærer eftergiver 97,5 % af deres andel i BE’s egenkapital.

| (219) | De britiske myndigheder gentager, at BNFL efter deres mening ikke handlede under pres fra regeringen i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne med BE, og bemærker, at BNFL's egen detaljerede redegørelse for hændelsesforløbet, som også blev sendt til Kommissionen, ville underbygge dette. Uddraget af BE’s rapport fra 2002/2003 og artiklen i »The Business« vedrørende sammenbruddet i forhandlingerne mellem BNFL og BE i august/begyndelsen af september 2002 fortolkes fejlagtigt af Greenpeace som et tegn på, at BNFL senere handlede under pres fra regeringen. Rapporten og artiklen ville derimod godtgøre, at BNFL ikke var rede til at deltage i BE’s planer, uden at andre kreditorer ydede et tilsvarende bidrag. De britiske myndigheder bemærker, at BNFL allerede havde forelagt de interne dokumenter, som Greenpeace foreslog, at Kommissionen skulle anmode om. Hvad angår de aftaler mellem BE og BNFL, som ifølge Greenpeace er udformet med henblik på at give BNFL en garanteret fast indtægt, bemærker de britiske myndigheder, at de fleste af disse aftaler blev underskrevet eller genforhandlet, efter BE var blevet privatiseret, og at regeringen derfor ikke kan have pålagt BE disse aftaler. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at forbindelsen mellem BNFL’s indrømmelser og elektricitetspriserne er dokumentation for, at BNFL handlede ud fra forretningsmæssige interesser, idet virksomheden krævede, at BE skulle have andel i de eventuelle fordele og ikke det modsatte. |
| --- | --- |

(219)

De britiske myndigheder gentager, at BNFL efter deres mening ikke handlede under pres fra regeringen i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne med BE, og bemærker, at BNFL's egen detaljerede redegørelse for hændelsesforløbet, som også blev sendt til Kommissionen, ville underbygge dette. Uddraget af BE’s rapport fra 2002/2003 og artiklen i »The Business« vedrørende sammenbruddet i forhandlingerne mellem BNFL og BE i august/begyndelsen af september 2002 fortolkes fejlagtigt af Greenpeace som et tegn på, at BNFL senere handlede under pres fra regeringen. Rapporten og artiklen ville derimod godtgøre, at BNFL ikke var rede til at deltage i BE’s planer, uden at andre kreditorer ydede et tilsvarende bidrag. De britiske myndigheder bemærker, at BNFL allerede havde forelagt de interne dokumenter, som Greenpeace foreslog, at Kommissionen skulle anmode om. Hvad angår de aftaler mellem BE og BNFL, som ifølge Greenpeace er udformet med henblik på at give BNFL en garanteret fast indtægt, bemærker de britiske myndigheder, at de fleste af disse aftaler blev underskrevet eller genforhandlet, efter BE var blevet privatiseret, og at regeringen derfor ikke kan have pålagt BE disse aftaler. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at forbindelsen mellem BNFL’s indrømmelser og elektricitetspriserne er dokumentation for, at BNFL handlede ud fra forretningsmæssige interesser, idet virksomheden krævede, at BE skulle have andel i de eventuelle fordele og ikke det modsatte.

| (220) | De britiske myndigheder gentager deres syn på anvendelsen af »forureneren betaler-princippet« i denne sag. De mener, at Greenpeace intet nyt tilføjede i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

(220)

De britiske myndigheder gentager deres syn på anvendelsen af »forureneren betaler-princippet« i denne sag. De mener, at Greenpeace intet nyt tilføjede i denne sammenhæng.

| (221) | Hvad angår støttens betydning for konkurrencen, udtaler de britiske myndigheder først, at de er uenige i Greenpeaces synspunkt om, at støttepakken medfører, at en ineffektiv producent bevares på markedet. BE kan ikke betragtes som en ineffektiv producent, da virksomhedens undgåelige omkostninger er blandt de laveste på markedet. Dens problemer hænger sammen med forpligtelser, der vedrører tidligere aktiviteter. Ydermere gentager de britiske myndigheder, at støtten ikke forårsager konkurrenceforvridning og derfor ikke afholder andre fra at forsøge sig på markedet. |
| --- | --- |

(221)

Hvad angår støttens betydning for konkurrencen, udtaler de britiske myndigheder først, at de er uenige i Greenpeaces synspunkt om, at støttepakken medfører, at en ineffektiv producent bevares på markedet. BE kan ikke betragtes som en ineffektiv producent, da virksomhedens undgåelige omkostninger er blandt de laveste på markedet. Dens problemer hænger sammen med forpligtelser, der vedrører tidligere aktiviteter. Ydermere gentager de britiske myndigheder, at støtten ikke forårsager konkurrenceforvridning og derfor ikke afholder andre fra at forsøge sig på markedet.

| (222) | De britiske myndigheder anfører, at Greenpeaces bemærkninger om overkapacitet var fejlbehæftede, fordi de var baseret på forældede prognoser, NGTranscos benchmarks for kapacitetsmargin blev fejlfortolket, der blev anvendt forkerte tal vedrørende den nuværende kapacitetsmargin, kun det mest optimistiske af de tre mulige fremtidsscenarier blev taget i betragtning, og der blev ikke taget hensyn til vanskelighederne forbundet med genåbning af visse værker. |
| --- | --- |

(222)

De britiske myndigheder anfører, at Greenpeaces bemærkninger om overkapacitet var fejlbehæftede, fordi de var baseret på forældede prognoser, NGTranscos benchmarks for kapacitetsmargin blev fejlfortolket, der blev anvendt forkerte tal vedrørende den nuværende kapacitetsmargin, kun det mest optimistiske af de tre mulige fremtidsscenarier blev taget i betragtning, og der blev ikke taget hensyn til vanskelighederne forbundet med genåbning af visse værker.

| (223) | Derefter sætter de britiske myndigheder spørgsmålstegn ved de økonomiske forudsætninger i Greenpeaces argumenter vedrørende betydningen af den eventuelle lukning af BE’s værker for skatteyderne. De oplyser, at Greenpeace selv anerkendte, at denne lukning ville øge elektricitetspriserne. Ydermere viste en undersøgelse gennemført af Deloitte & Touche, at fremskyndet lukning af et enkelt kernekraftværk kan medføre yderligere omkostninger. Fremskyndet lukning af mere end et værk ville medføre endnu flere omkostninger på grund af den begrænsede kapacitet på Sellafield-værket, som anvendes til behandling af radioaktivt materiale. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at begge de rapporter, der er vedlagt Greenpeaces bemærkninger (udarbejdet af Large & Associates og ILEX), er baseret på forældede kapacitetstal fra NGTransco og for optimistiske hypoteser. De vedlægger deres bemærkninger en modekspertise vedrørende rapporterne udarbejdet af George Yarrow og Tim Keyworth fra DKY Limited. |
| --- | --- |

(223)

Derefter sætter de britiske myndigheder spørgsmålstegn ved de økonomiske forudsætninger i Greenpeaces argumenter vedrørende betydningen af den eventuelle lukning af BE’s værker for skatteyderne. De oplyser, at Greenpeace selv anerkendte, at denne lukning ville øge elektricitetspriserne. Ydermere viste en undersøgelse gennemført af Deloitte & Touche, at fremskyndet lukning af et enkelt kernekraftværk kan medføre yderligere omkostninger. Fremskyndet lukning af mere end et værk ville medføre endnu flere omkostninger på grund af den begrænsede kapacitet på Sellafield-værket, som anvendes til behandling af radioaktivt materiale. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at begge de rapporter, der er vedlagt Greenpeaces bemærkninger (udarbejdet af Large & Associates og ILEX), er baseret på forældede kapacitetstal fra NGTransco og for optimistiske hypoteser. De vedlægger deres bemærkninger en modekspertise vedrørende rapporterne udarbejdet af George Yarrow og Tim Keyworth fra DKY Limited.

| (224) | Sluttelig anholder de britiske myndigheder på grundlag af ovenstående Greenpeaces udsagn om, at støtten ikke er af et rimeligt omfang. |
| --- | --- |

(224)

Sluttelig anholder de britiske myndigheder på grundlag af ovenstående Greenpeaces udsagn om, at støtten ikke er af et rimeligt omfang.

| (225) | For det første er de britiske myndigheder uenig med Drax i, at støttepakken viser, at den britiske regering aldrig vil lade BE gå konkurs. De gentager, at pakken kun gennemføres, hvis regeringen accepterer, at der er udsigt til, at BE’s rentabilitet kan genoprettes. |
| --- | --- |

(225)

For det første er de britiske myndigheder uenig med Drax i, at støttepakken viser, at den britiske regering aldrig vil lade BE gå konkurs. De gentager, at pakken kun gennemføres, hvis regeringen accepterer, at der er udsigt til, at BE’s rentabilitet kan genoprettes.

| (226) | Hvad angår foranstaltning A, gentager de britiske myndigheder, at den britiske regering ikke vil overtage alle BE’s nedlukningsforpligtelser, men kun dække de manglende indbetalinger til NLF. Hvad angår overslaget over omkostninger i forbindelse med foranstaltning A, bemærker Det Forenede Kongerige, at et krav om, at der overhovedet ikke må være usikkerhed med hensyn til beregningen, ville gøre det umuligt at give støtte til så langsigtede forpligtelser, hvilket ville medføre en urimelig anvendelse af statsstøttereglerne og være i modstrid med målsætningerne i Euratom-traktaten. De britiske myndigheder afviser også Drax’ påstand om, at der er tale om en statsgaranti, fordi den britiske regering bærer det endelige ansvar for nuklear sikkerhed i henhold til internationale aftaler, og gentager, at den britiske rigsrevisions engagement i den forbindelse er irrelevant, da den er uafhængig af regeringen. |
| --- | --- |

(226)

Hvad angår foranstaltning A, gentager de britiske myndigheder, at den britiske regering ikke vil overtage alle BE’s nedlukningsforpligtelser, men kun dække de manglende indbetalinger til NLF. Hvad angår overslaget over omkostninger i forbindelse med foranstaltning A, bemærker Det Forenede Kongerige, at et krav om, at der overhovedet ikke må være usikkerhed med hensyn til beregningen, ville gøre det umuligt at give støtte til så langsigtede forpligtelser, hvilket ville medføre en urimelig anvendelse af statsstøttereglerne og være i modstrid med målsætningerne i Euratom-traktaten. De britiske myndigheder afviser også Drax’ påstand om, at der er tale om en statsgaranti, fordi den britiske regering bærer det endelige ansvar for nuklear sikkerhed i henhold til internationale aftaler, og gentager, at den britiske rigsrevisions engagement i den forbindelse er irrelevant, da den er uafhængig af regeringen.

| (227) | Hvad angår foranstaltning B, bemærker de britiske myndigheder, at BNFL’s bemærkninger modsiger Drax’ udtalelse om, at BNFL ville klare sig lige så godt, hvis BE skulle blive insolvent. De gentager også, at genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE blev gennemført på normale markedsvilkår. Hvad angår foranstaltning C, anfører de britiske myndigheder, at BE's fritagelse for betaling af renter til BNFL i standstill-perioden skal ses som en del af hele BNFL’s engagement i omstruktureringsplanen snarere end som et separat element, da pakken blev forhandlet som en helhed. Som helhed stiller pakken ikke BNFL dårligere end BE’s øvrige kreditorer. |
| --- | --- |

(227)

Hvad angår foranstaltning B, bemærker de britiske myndigheder, at BNFL’s bemærkninger modsiger Drax’ udtalelse om, at BNFL ville klare sig lige så godt, hvis BE skulle blive insolvent. De gentager også, at genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE blev gennemført på normale markedsvilkår. Hvad angår foranstaltning C, anfører de britiske myndigheder, at BE's fritagelse for betaling af renter til BNFL i standstill-perioden skal ses som en del af hele BNFL’s engagement i omstruktureringsplanen snarere end som et separat element, da pakken blev forhandlet som en helhed. Som helhed stiller pakken ikke BNFL dårligere end BE’s øvrige kreditorer.

| (228) | Hvad angår foranstaltning G, gentager de britiske myndigheder, at de tidligere har forelagt dokumentation for, at BE sluttelig har betalt skatter og afgifter, inkl. renter. |
| --- | --- |

(228)

Hvad angår foranstaltning G, gentager de britiske myndigheder, at de tidligere har forelagt dokumentation for, at BE sluttelig har betalt skatter og afgifter, inkl. renter.

| (229) | Hvad angår omstruktureringsplanens forenelighed med rammebestemmelserne, er de britiske myndigheder uenige med Drax i, at planen ikke vil medføre genoprettelse af BE's konkurrenceevne, fordi BE ikke vil dække alle virksomhedens nuværende undgåelige og uundgåelige omkostninger. De britiske myndigheder gentager, at hvis BE skal overleve, er det nødvendigt, at virksomheden fritages for en del af fortidens byrder — de uundgåelige omkostninger. Men så snart dette er sket, vil BE igen blive konkurrencedygtig, da virksomheden ikke kun vil blive i stand til at betale alle sine løbende omkostninger, men også til at yde et betydeligt bidrag til de uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. Økonomisk set er det derfor mere effektivt at drive BE’s kernekraftværker videre, således at der kan opnås et bidrag til betalingen af uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. En fremskyndelse af lukningen af BE’s værker ville rent faktisk medføre flere omkostninger. |
| --- | --- |

(229)

Hvad angår omstruktureringsplanens forenelighed med rammebestemmelserne, er de britiske myndigheder uenige med Drax i, at planen ikke vil medføre genoprettelse af BE's konkurrenceevne, fordi BE ikke vil dække alle virksomhedens nuværende undgåelige og uundgåelige omkostninger. De britiske myndigheder gentager, at hvis BE skal overleve, er det nødvendigt, at virksomheden fritages for en del af fortidens byrder — de uundgåelige omkostninger. Men så snart dette er sket, vil BE igen blive konkurrencedygtig, da virksomheden ikke kun vil blive i stand til at betale alle sine løbende omkostninger, men også til at yde et betydeligt bidrag til de uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. Økonomisk set er det derfor mere effektivt at drive BE’s kernekraftværker videre, således at der kan opnås et bidrag til betalingen af uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. En fremskyndelse af lukningen af BE’s værker ville rent faktisk medføre flere omkostninger.

| (230) | De britiske myndigheder afviser Drax’ påstand om, at støtten vil tilskynde BE til at sælge på markedet uanset prisen. De hævder, at som grundbelastningselværk har BE ikke nogen produktionsreserve, som kan sælges, hvis prisen reduceres. Virksomheden er derimod interesseret i at sælge sin produktion til den højest mulige pris. BE’s obligationsejere og aktionærer vil også sikre, at BE maksimerer sit overskud, da det være til deres fordel. |
| --- | --- |

(230)

De britiske myndigheder afviser Drax’ påstand om, at støtten vil tilskynde BE til at sælge på markedet uanset prisen. De hævder, at som grundbelastningselværk har BE ikke nogen produktionsreserve, som kan sælges, hvis prisen reduceres. Virksomheden er derimod interesseret i at sælge sin produktion til den højest mulige pris. BE’s obligationsejere og aktionærer vil også sikre, at BE maksimerer sit overskud, da det være til deres fordel.

| (231) | De britiske myndigheder afviser også Drax påstand om, at omstruktureringsplanen har en for lang varighed. De oplyser, at kravet i rammebestemmelserne rent faktisk er, at BE’s rentabilitet skal genoprettes inden for en rimelig tidshorisont. Ifølge dem vil virkningen af foranstaltning A, som ifølge de britiske myndigheder er den eneste, der udgør statsstøtte, umiddelbart fremgå af BE’s balance. |
| --- | --- |

(231)

De britiske myndigheder afviser også Drax påstand om, at omstruktureringsplanen har en for lang varighed. De oplyser, at kravet i rammebestemmelserne rent faktisk er, at BE’s rentabilitet skal genoprettes inden for en rimelig tidshorisont. Ifølge dem vil virkningen af foranstaltning A, som ifølge de britiske myndigheder er den eneste, der udgør statsstøtte, umiddelbart fremgå af BE’s balance.

| (232) | Med hensyn til overkapacitet på markedet anfører de britiske myndigheder, at Drax’ vurdering er baseret på forældede tal og en fejl med hensyn til det benchmark, som NGTransco anvender for kapacitetsmarginen. De økonomiske fordele ved Drax' forslag om at lukke kernekraftværkerne om sommeren er tvivlsomme, og det kunne også give anledning til betænkeligheder vedrørende den nukleare sikkerhed og forsyningssikkerheden. De britiske myndigheder undersøger derefter de fire kompensationsforanstaltninger og konkluderer, at gennemførelse heraf enten ville kunne forstyrre balancen i omstruktureringsplanen eller påvirke BE’s muligheder for genoprettelse af rentabiliteten. |
| --- | --- |

(232)

Med hensyn til overkapacitet på markedet anfører de britiske myndigheder, at Drax’ vurdering er baseret på forældede tal og en fejl med hensyn til det benchmark, som NGTransco anvender for kapacitetsmarginen. De økonomiske fordele ved Drax' forslag om at lukke kernekraftværkerne om sommeren er tvivlsomme, og det kunne også give anledning til betænkeligheder vedrørende den nukleare sikkerhed og forsyningssikkerheden. De britiske myndigheder undersøger derefter de fire kompensationsforanstaltninger og konkluderer, at gennemførelse heraf enten ville kunne forstyrre balancen i omstruktureringsplanen eller påvirke BE’s muligheder for genoprettelse af rentabiliteten.

| (233) | De britiske myndigheder oplyser, at den pris, som denne tredjepart nævner (ca. 1 000 GBP/kgU), vedrører priserne i aftalerne om forvaltning af brugt brændsel fra grundbelastningselværker. Aftalerne vedrørende grundbelastningselværker var det første sæt af aftaler, som BNFL underskrev med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE. Det var hensigten med disse aftaler, at de skulle omfatte de fleste af de faste omkostninger forbundet med BNFL’s anlæg til forvaltning af brugt brændsel. Senere — efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker — underskrev BNFL med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE, aftaler omfattende trinvist stigende beløb, som ikke længere skulle omfatte et omkostningselement forbundet med tilbagebetalingen af faste omkostninger. Priserne i de nye aftaler blev fastsat til [...], hvilket er en pris, som er meget lavere end den, som denne tredjepart har anført. En relevant sammenligning af de priser, som BNFL har krævet af BE før og efter genforhandling af deres ordninger, skal snarere end på priserne i aftalerne vedrørende brændsel til grundbelastningselværker være baseret på priserne i de aftaler, der blev indgået efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker, da det er disse priser, som var gældende i perioden lige før genforhandlingen. |
| --- | --- |

(233)

De britiske myndigheder oplyser, at den pris, som denne tredjepart nævner (ca. 1 000 GBP/kgU), vedrører priserne i aftalerne om forvaltning af brugt brændsel fra grundbelastningselværker. Aftalerne vedrørende grundbelastningselværker var det første sæt af aftaler, som BNFL underskrev med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE. Det var hensigten med disse aftaler, at de skulle omfatte de fleste af de faste omkostninger forbundet med BNFL’s anlæg til forvaltning af brugt brændsel. Senere — efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker — underskrev BNFL med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE, aftaler omfattende trinvist stigende beløb, som ikke længere skulle omfatte et omkostningselement forbundet med tilbagebetalingen af faste omkostninger. Priserne i de nye aftaler blev fastsat til [...], hvilket er en pris, som er meget lavere end den, som denne tredjepart har anført. En relevant sammenligning af de priser, som BNFL har krævet af BE før og efter genforhandling af deres ordninger, skal snarere end på priserne i aftalerne vedrørende brændsel til grundbelastningselværker være baseret på priserne i de aftaler, der blev indgået efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker, da det er disse priser, som var gældende i perioden lige før genforhandlingen.

| (234) | De britiske myndigheder accepterer ikke EECL’s påstand om, at offentliggørelsen af støttepakken har fået engrospriserne til at falde yderligere. Ifølge de britiske myndigheder var spotpriserne svingende både før og efter den britiske regerings offentliggørelse af sit engagement i redningen af BE den 9. september 2002. Der var dog ikke tale om et kraftigt fald. Terminspriserne blev stort set ikke påvirket. Sluttelig steg terminspriserne på elektricitet fra grundbelastningselværker til levering i sommeren 2004 efter september 2003 på trods af vedtagelsen af omstruktureringspakken. |
| --- | --- |

(234)

De britiske myndigheder accepterer ikke EECL’s påstand om, at offentliggørelsen af støttepakken har fået engrospriserne til at falde yderligere. Ifølge de britiske myndigheder var spotpriserne svingende både før og efter den britiske regerings offentliggørelse af sit engagement i redningen af BE den 9. september 2002. Der var dog ikke tale om et kraftigt fald. Terminspriserne blev stort set ikke påvirket. Sluttelig steg terminspriserne på elektricitet fra grundbelastningselværker til levering i sommeren 2004 efter september 2003 på trods af vedtagelsen af omstruktureringspakken.

| (235) | De britiske myndigheder anholder derefter EECL’s bemærkning om, at de britiske myndigheder fejlagtigt baserer deres konklusion på den forudsætning, at BE ville træffe beslutning om, hvorvidt kernekraftværkerne skulle lukkes, på grundlag af en undersøgelse af deres kortsigtede marginalomkostninger frem for deres undgåelige omkostninger. De britiske myndigheder undersøgte rent faktisk støttepakkens betydning for BE’s undgåelige omkostninger og dokumenterede, at disse forblev noget under terminspriserne, hvilket er det rette grundlag for, at en operatør kan beslutte at undlade at lukke et værk. |
| --- | --- |

(235)

De britiske myndigheder anholder derefter EECL’s bemærkning om, at de britiske myndigheder fejlagtigt baserer deres konklusion på den forudsætning, at BE ville træffe beslutning om, hvorvidt kernekraftværkerne skulle lukkes, på grundlag af en undersøgelse af deres kortsigtede marginalomkostninger frem for deres undgåelige omkostninger. De britiske myndigheder undersøgte rent faktisk støttepakkens betydning for BE’s undgåelige omkostninger og dokumenterede, at disse forblev noget under terminspriserne, hvilket er det rette grundlag for, at en operatør kan beslutte at undlade at lukke et værk.

| (236) | Sluttelig gentog de britiske myndigheder deres argumenter vedrørende fravær af overkapacitet på markedet. |
| --- | --- |

(236)

Sluttelig gentog de britiske myndigheder deres argumenter vedrørende fravær af overkapacitet på markedet.

| (237) | De britiske myndigheder udtaler, at de er uenige i InterGens synspunkt om, at den nødvendige forsyningssikkerhed ville kunne opnås via en garantiordning med bobestyreren, selv hvis BE var insolvent. De britiske myndigheder anfører herefter, at rammebestemmelserne ikke indeholder bestemmelser om nogen form for økonomisk erstatning af den type, som Intergen mener at have krav på. Hvad angår de forskellige typer af ordninger mellem BE og virksomhedens kreditorer, herunder bl.a. Intergen, TFE og Centrica, anfører de britiske myndigheder, at der er tale om komplekse ordninger, som alle blev gjort til genstand for kommercielle forhandlinger før omstruktureringen. De vedrører ikke statsstøttepakken. |
| --- | --- |

(237)

De britiske myndigheder udtaler, at de er uenige i InterGens synspunkt om, at den nødvendige forsyningssikkerhed ville kunne opnås via en garantiordning med bobestyreren, selv hvis BE var insolvent. De britiske myndigheder anfører herefter, at rammebestemmelserne ikke indeholder bestemmelser om nogen form for økonomisk erstatning af den type, som Intergen mener at have krav på. Hvad angår de forskellige typer af ordninger mellem BE og virksomhedens kreditorer, herunder bl.a. Intergen, TFE og Centrica, anfører de britiske myndigheder, at der er tale om komplekse ordninger, som alle blev gjort til genstand for kommercielle forhandlinger før omstruktureringen. De vedrører ikke statsstøttepakken.

| (238) | De britiske myndigheder har forelagt kvantitative oplysninger, som har til formål at dokumentere, at BE’s priser i segmentet for produktion, der sælges som direkte levering, konsekvent har ligget over engrospriserne, og at BE opnåede mindre end 20 % af de ordrer, som virksomheden afgav bud på, hvilket modbeviser denne tredjeparts påstand om, at BE tilbudte urealistisk lave priser. De britiske myndigheder gentager, at de mener, at BE som producent af elektricitet fra grundbelastningselværker ikke har nogen interesse i at tilbyde kunstigt lave priser. |
| --- | --- |

(238)

De britiske myndigheder har forelagt kvantitative oplysninger, som har til formål at dokumentere, at BE’s priser i segmentet for produktion, der sælges som direkte levering, konsekvent har ligget over engrospriserne, og at BE opnåede mindre end 20 % af de ordrer, som virksomheden afgav bud på, hvilket modbeviser denne tredjeparts påstand om, at BE tilbudte urealistisk lave priser. De britiske myndigheder gentager, at de mener, at BE som producent af elektricitet fra grundbelastningselværker ikke har nogen interesse i at tilbyde kunstigt lave priser.

VI.   VURDERING

| (239) | En del af de pågældende foranstaltninger vedrører spørgsmål, som er omfattet af Euratom-traktaten, og skal derfor vurderes i overensstemmelse hermed (32). Men i det omfang foranstaltningerne ikke er nødvendige for eller er mere vidtrækkende end Euratom-traktatens målsætninger eller forvrider eller truer med at forvride konkurrencen på det indre marked, skal de vurderes på grundlag af EF-traktaten. |
| --- | --- |

(239)

En del af de pågældende foranstaltninger vedrører spørgsmål, som er omfattet af Euratom-traktaten, og skal derfor vurderes i overensstemmelse hermed (32). Men i det omfang foranstaltningerne ikke er nødvendige for eller er mere vidtrækkende end Euratom-traktatens målsætninger eller forvrider eller truer med at forvride konkurrencen på det indre marked, skal de vurderes på grundlag af EF-traktaten.

1.   Euratom-traktaten

| (240) | De foranstaltninger, der er til vurdering, særlig foranstaltning A og B, ville få betydning for finansieringen af nukleare forpligtelser og behandlingen af brugt brændsel. Inden for nuklearindustrien er korrekt og forsvarlig drift ensbetydende med udgifter til nedlukning og affaldsforvaltning. En af nuklearindustriens vigtigste opgaver er at beskytte mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling. Kommissionen har bemærket, at disse to led i den nukleare kæde får stadig større betydning for arbejdstagernes og befolkningens sikkerhed. |
| --- | --- |

(240)

De foranstaltninger, der er til vurdering, særlig foranstaltning A og B, ville få betydning for finansieringen af nukleare forpligtelser og behandlingen af brugt brændsel. Inden for nuklearindustrien er korrekt og forsvarlig drift ensbetydende med udgifter til nedlukning og affaldsforvaltning. En af nuklearindustriens vigtigste opgaver er at beskytte mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling. Kommissionen har bemærket, at disse to led i den nukleare kæde får stadig større betydning for arbejdstagernes og befolkningens sikkerhed.

| (241) | Euratom-traktaten tager behørigt hensyn til denne målsætning, samtidig med at den sigter mod at skabe »betingelserne for udviklingen af en stærk kerneenergiindustri, der vil kunne stille store mængder energi til rådighed ...«. Disse målsætninger gentages i Euratom-traktatens artikel 1, hvori det hedder, at »Fællesskabet har til opgave gennem skabelsen af de nødvendige betingelser for den hurtige dannelse og udvikling af en kerneenergiindustri at bidrage til højnelse af levestandarden i medlemsstaterne«. Som det fremgår af den grønbog, Kommissionen offentliggjorde for nylig — »Towards a European strategy for the security of energy supply« (COM (2002) 321 final of 22 June 2002) (foreligger ikke på dansk) — er denne målsætning også relevant i dag. I Euratom-traktatens artikel 2, litra b), hedder det endvidere, at til opfyldelse af sin opgave skal Fællesskabet indføre ensartede sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed og overvåge deres anvendelse. I Euratom-traktatens artikel 2, litra e), hedder det også, at Fællesskabet ved passende kontrol skal garantere, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til. Ved Euratom-traktaten oprettes derfor Det Europæiske Atomenergifællesskab, som tillægges de instrumenter og det ansvar, der er skal til for at realisere de pågældende målsætninger. Som bekræftet af Domstolen hører nuklear sikkerhed således ind under Fællesskabets kompetencer og skal knyttes til beskyttelse mod farer fra ioniserende stråling, som omhandlet i artikel 30 i Euratom-traktatens kapitel 3 om sundhedsbeskyttelse (33). Kommissionen skal sikre, at traktatens bestemmelser finder anvendelse, og kan derfor træffe beslutninger, som angivet i traktaten, eller afgive udtalelser, hvis den anser det for nødvendigt. |
| --- | --- |

(241)

Euratom-traktaten tager behørigt hensyn til denne målsætning, samtidig med at den sigter mod at skabe »betingelserne for udviklingen af en stærk kerneenergiindustri, der vil kunne stille store mængder energi til rådighed ...«. Disse målsætninger gentages i Euratom-traktatens artikel 1, hvori det hedder, at »Fællesskabet har til opgave gennem skabelsen af de nødvendige betingelser for den hurtige dannelse og udvikling af en kerneenergiindustri at bidrage til højnelse af levestandarden i medlemsstaterne«. Som det fremgår af den grønbog, Kommissionen offentliggjorde for nylig — »Towards a European strategy for the security of energy supply« (COM (2002) 321 final of 22 June 2002) (foreligger ikke på dansk) — er denne målsætning også relevant i dag. I Euratom-traktatens artikel 2, litra b), hedder det endvidere, at til opfyldelse af sin opgave skal Fællesskabet indføre ensartede sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed og overvåge deres anvendelse. I Euratom-traktatens artikel 2, litra e), hedder det også, at Fællesskabet ved passende kontrol skal garantere, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til. Ved Euratom-traktaten oprettes derfor Det Europæiske Atomenergifællesskab, som tillægges de instrumenter og det ansvar, der er skal til for at realisere de pågældende målsætninger. Som bekræftet af Domstolen hører nuklear sikkerhed således ind under Fællesskabets kompetencer og skal knyttes til beskyttelse mod farer fra ioniserende stråling, som omhandlet i artikel 30 i Euratom-traktatens kapitel 3 om sundhedsbeskyttelse (33). Kommissionen skal sikre, at traktatens bestemmelser finder anvendelse, og kan derfor træffe beslutninger, som angivet i traktaten, eller afgive udtalelser, hvis den anser det for nødvendigt.

| (242) | Kommissionen bemærker, at ifølge bilag fra de britiske myndigheder tjener de foranstaltninger, der er til revision, bl.a. til at bevare kernekraftværkers sikkerhed, sikre forsvarlig forvaltning af de nukleare forpligtelser, forbedre forsyningssikkerheden ved at bevare forskellige brændselskilder i Storbritannien og undgå carbondioxidudslip. I afsnit III og IV gengives de argumenter, som de britiske myndigheder og tredjeparter har fremsat i den forbindelse. |
| --- | --- |

(242)

Kommissionen bemærker, at ifølge bilag fra de britiske myndigheder tjener de foranstaltninger, der er til revision, bl.a. til at bevare kernekraftværkers sikkerhed, sikre forsvarlig forvaltning af de nukleare forpligtelser, forbedre forsyningssikkerheden ved at bevare forskellige brændselskilder i Storbritannien og undgå carbondioxidudslip. I afsnit III og IV gengives de argumenter, som de britiske myndigheder og tredjeparter har fremsat i den forbindelse.

| (243) | Kommissionen har i forbindelse med at skulle vurdere disse informationer og navnlig afgøre, om foranstaltningerne er nødvendige eller falder ind under Euratom-traktatens målsætninger, bemærket, at statens støtte og foranstaltninger sigter mod de risici, der er forbundet med BE’s nuværende situation og dens eventuelle konsekvenser for de pågældende målsætninger i traktaten. De britiske myndigheder har faktisk besluttet at intervenere til fordel for BE bl.a. med det formål at fastholde betingelserne for en sikker nuklearindustri samtidig med, at kernekraftværkerne bliver ved med at fungere som en betydelig energikilde. Interventionen har fundet sted på et tidspunkt, hvor Storbritanniens store kraftværksoperatør var truet af konkurs. Videreførelsen af en bestemt økonomisk aktør er ikke direkte knyttet til videreførelsen af aktørens nukleare aktiviteter. Men i forbindelse med insolvens er det nødvendigt at behandle spørgsmålet om sikkerhed og/eller forsyningssikkerhed. Kommissionen kan derfor se, at de britiske myndigheder har behandlet de givne risici korrekt og ansvarligt i overensstemmelse med Euratom-traktatens målsætninger. |
| --- | --- |

(243)

Kommissionen har i forbindelse med at skulle vurdere disse informationer og navnlig afgøre, om foranstaltningerne er nødvendige eller falder ind under Euratom-traktatens målsætninger, bemærket, at statens støtte og foranstaltninger sigter mod de risici, der er forbundet med BE’s nuværende situation og dens eventuelle konsekvenser for de pågældende målsætninger i traktaten. De britiske myndigheder har faktisk besluttet at intervenere til fordel for BE bl.a. med det formål at fastholde betingelserne for en sikker nuklearindustri samtidig med, at kernekraftværkerne bliver ved med at fungere som en betydelig energikilde. Interventionen har fundet sted på et tidspunkt, hvor Storbritanniens store kraftværksoperatør var truet af konkurs. Videreførelsen af en bestemt økonomisk aktør er ikke direkte knyttet til videreførelsen af aktørens nukleare aktiviteter. Men i forbindelse med insolvens er det nødvendigt at behandle spørgsmålet om sikkerhed og/eller forsyningssikkerhed. Kommissionen kan derfor se, at de britiske myndigheder har behandlet de givne risici korrekt og ansvarligt i overensstemmelse med Euratom-traktatens målsætninger.

| (244) | De tre kompensationsforanstaltninger, som beskrives i det følgende, medvirker i endnu højere grad til at realisere Euratom-traktatens målsætninger ved at sikre, at offentlig intervention kun anvendes til at finansiere nukleare forpligtelser. Endelig vil en ordning med lofter og tærskler for de tre former for finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter sikre, at der er tilstrækkelige midler til at nå målene, samtidig med at interventionen begrænses til et minimum. |
| --- | --- |

(244)

De tre kompensationsforanstaltninger, som beskrives i det følgende, medvirker i endnu højere grad til at realisere Euratom-traktatens målsætninger ved at sikre, at offentlig intervention kun anvendes til at finansiere nukleare forpligtelser. Endelig vil en ordning med lofter og tærskler for de tre former for finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter sikre, at der er tilstrækkelige midler til at nå målene, samtidig med at interventionen begrænses til et minimum.

| (245) | Kommissionen konkluderer, at de foranstaltninger, som de britiske myndigheder har planlagt, er egnet til at realisere den givne kombination af målsætninger, som har fuld dækning i Euratom-traktaten. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen konkluderer, at de foranstaltninger, som de britiske myndigheder har planlagt, er egnet til at realisere den givne kombination af målsætninger, som har fuld dækning i Euratom-traktaten.

2.   Støtte efter artikel 87, stk. 1, i EF-traktaten

| (246) | I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, defineres statsstøtte som støtte, der ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(246)

I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, defineres statsstøtte som støtte, der ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (247) | Statens intervention i BE’s omstruktureringsplan er helt klart selektiv, for den kommer kun én virksomhed til gode. |
| --- | --- |

(247)

Statens intervention i BE’s omstruktureringsplan er helt klart selektiv, for den kommer kun én virksomhed til gode.

| (248) | Det Forenede Kongerige og andre medlemsstater handler med elektricitet via samkøringslinjer til Frankrig og Irland. Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (34) trådte i kraft. I henhold til Det Forenede Kongeriges tal i meddelelsen har BE den andenstørste elproduktionskapacitet i England og Wales og den tredjestørste i Skotland. Derfor kan statens intervention i omstruktureringsplanen let få konsekvenser for medlemsstaternes samhandel. |
| --- | --- |

(248)

Det Forenede Kongerige og andre medlemsstater handler med elektricitet via samkøringslinjer til Frankrig og Irland. Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (34) trådte i kraft. I henhold til Det Forenede Kongeriges tal i meddelelsen har BE den andenstørste elproduktionskapacitet i England og Wales og den tredjestørste i Skotland. Derfor kan statens intervention i omstruktureringsplanen let få konsekvenser for medlemsstaternes samhandel.

| (249) | Tre af de syv omstruktureringsforanstaltninger: foranstaltning D (Omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer), foranstaltning E (Ny handelsstrategi) og foranstaltning F (Afhændelse af aktiver) er ikke baseret på offentlige ressourcer. De kan derfor ikke betegnes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(249)

Tre af de syv omstruktureringsforanstaltninger: foranstaltning D (Omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer), foranstaltning E (Ny handelsstrategi) og foranstaltning F (Afhændelse af aktiver) er ikke baseret på offentlige ressourcer. De kan derfor ikke betegnes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (250) | Foranstaltning A er derimod baseret på offentlige ressourcer, for den består af en række betalinger eller løfter om betalinger fra den britiske regering. Da betalingerne fra den britiske regering vil dække en del af de nukleare forpligtelser, som BE normalt skulle have indfriet, giver foranstaltning A også BE en fordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning A er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Det bestrides ikke af Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(250)

Foranstaltning A er derimod baseret på offentlige ressourcer, for den består af en række betalinger eller løfter om betalinger fra den britiske regering. Da betalingerne fra den britiske regering vil dække en del af de nukleare forpligtelser, som BE normalt skulle have indfriet, giver foranstaltning A også BE en fordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning A er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Det bestrides ikke af Det Forenede Kongerige.

| (251) | Foranstaltning B og C er (henholdsvis helt og delvist) baseret på ressourcer fra BNFL, som er en offentlig virksomhed. Ressourcer, som tilhører en offentlig virksomhed, er statsmidler. Foranstaltning B og C er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis de giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.b). |
| --- | --- |

(251)

Foranstaltning B og C er (henholdsvis helt og delvist) baseret på ressourcer fra BNFL, som er en offentlig virksomhed. Ressourcer, som tilhører en offentlig virksomhed, er statsmidler. Foranstaltning B og C er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis de giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.b).

| (252) | Foranstaltning G omfatter også ressourcer fra lokale myndigheder. Ressourcer fra sådanne myndigheder svarer til statsmidler. Foranstaltning G er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.a). |
| --- | --- |

(252)

Foranstaltning G omfatter også ressourcer fra lokale myndigheder. Ressourcer fra sådanne myndigheder svarer til statsmidler. Foranstaltning G er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.a).

a)   Vedrørende tilstedeværelsen af støtte under foranstaltning G

| (253) | De britiske myndigheder godtgjorde, at BE havde betalt lokale skatter under foranstaltning G med renter beregnet ved hjælp af den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har foreskrevet for Det Forenede Kongerige. Der er ingen særlige bestemmelser i den britiske lovgivning om, at der skal anvendes højere rentesatser i det tilfælde, lokale myndigheder udsætter lokal beskatning. Kommissionen mener derfor, at det er korrekt at lægge den anvendte sats til grundlag for en afgørelse om, hvorvidt skatteudsættelsen giver BE en konkurrencefordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(253)

De britiske myndigheder godtgjorde, at BE havde betalt lokale skatter under foranstaltning G med renter beregnet ved hjælp af den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har foreskrevet for Det Forenede Kongerige. Der er ingen særlige bestemmelser i den britiske lovgivning om, at der skal anvendes højere rentesatser i det tilfælde, lokale myndigheder udsætter lokal beskatning. Kommissionen mener derfor, at det er korrekt at lægge den anvendte sats til grundlag for en afgørelse om, hvorvidt skatteudsættelsen giver BE en konkurrencefordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

b)   Vedrørende tilstedeværelsen af støtte under foranstaltning B og C

| (254) | I Kommissionens beslutning om at indlede proceduren hedder det, at på indeværende tidspunkt i vurderingen mener Kommissionen, at genforhandlingen af aftalerne mellem BNFL og BE kan betragtes som statsstøtte. BNFL, som er en offentlig virksomhed, meddelte nemlig, at den ikke var villig til at ændre de kommercielle vilkår i sine løbende aftaler med BE, før BE havde meddelt, at der var indledt forhandlinger med den britiske regering om finansiel støtte. Det forekom tvivlsomt, om disse aftaler blev genforhandlet på almindelige markedsvilkår. Kommissionen kom til de samme foreløbige konklusioner i forbindelse med foranstaltning C. |
| --- | --- |

(254)

I Kommissionens beslutning om at indlede proceduren hedder det, at på indeværende tidspunkt i vurderingen mener Kommissionen, at genforhandlingen af aftalerne mellem BNFL og BE kan betragtes som statsstøtte. BNFL, som er en offentlig virksomhed, meddelte nemlig, at den ikke var villig til at ændre de kommercielle vilkår i sine løbende aftaler med BE, før BE havde meddelt, at der var indledt forhandlinger med den britiske regering om finansiel støtte. Det forekom tvivlsomt, om disse aftaler blev genforhandlet på almindelige markedsvilkår. Kommissionen kom til de samme foreløbige konklusioner i forbindelse med foranstaltning C.

| (255) | Med udgangspunkt i de data, der er stillet til rådighed, siden proceduren blev indledt, har Kommissionen foretaget en mere tilbundsgående analyse for at fastlægge, hvorvidt foranstaltning B og C opfyldte kriterierne for statsstøtte, og navnlig om de gav BE en konkurrencefordel. Den nåede til følgende konklusioner: |
| --- | --- |

(255)

Med udgangspunkt i de data, der er stillet til rådighed, siden proceduren blev indledt, har Kommissionen foretaget en mere tilbundsgående analyse for at fastlægge, hvorvidt foranstaltning B og C opfyldte kriterierne for statsstøtte, og navnlig om de gav BE en konkurrencefordel. Den nåede til følgende konklusioner:

| (256) | Foranstaltning B er genforhandlingen af aftaler mellem BNFL, en offentlig virksomhed, og BE. Kommissionen har undersøgt, om foranstaltning B giver BE en fordel, som private operatører ikke ville have givet denne kriseramte virksomhed under lignende omstændigheder. Kommissionen undersøgte med andre ord, om BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, da den godkendte foranstaltning B. |
| --- | --- |

(256)

Foranstaltning B er genforhandlingen af aftaler mellem BNFL, en offentlig virksomhed, og BE. Kommissionen har undersøgt, om foranstaltning B giver BE en fordel, som private operatører ikke ville have givet denne kriseramte virksomhed under lignende omstændigheder. Kommissionen undersøgte med andre ord, om BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, da den godkendte foranstaltning B.

| (257) | I den forbindelse undersøgte Kommissionen navnlig, om genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE skete på almindelige markedsvilkår, og om BNFL’s indrømmelser var af kommerciel karakter. |
| --- | --- |

(257)

I den forbindelse undersøgte Kommissionen navnlig, om genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE skete på almindelige markedsvilkår, og om BNFL’s indrømmelser var af kommerciel karakter.

| (258) | For det første skal Kommissionen overveje, om BNFL’s og BE’s nye ordning blev forhandlet på almindelige markedsvilkår. Det er vigtigt at huske på, at BNFL er BE’s største enkeltstående kreditor, og at BE er BNFL’s største kunde. Kommissionen har derfor undersøgt, om en privat operatør i en lignende situation ville have accepteret de vilkår, BNFL accepterede. I en situation, hvor en leverandør er konfronteret med problemer hos sin største kunde, går det ud på at kontrollere, om BNFL handlede som en ansvarlig privat kreditor i et forsøg på at få så stor dækning for sine tilgodehavender som muligt (35). |
| --- | --- |

(258)

For det første skal Kommissionen overveje, om BNFL’s og BE’s nye ordning blev forhandlet på almindelige markedsvilkår. Det er vigtigt at huske på, at BNFL er BE’s største enkeltstående kreditor, og at BE er BNFL’s største kunde. Kommissionen har derfor undersøgt, om en privat operatør i en lignende situation ville have accepteret de vilkår, BNFL accepterede. I en situation, hvor en leverandør er konfronteret med problemer hos sin største kunde, går det ud på at kontrollere, om BNFL handlede som en ansvarlig privat kreditor i et forsøg på at få så stor dækning for sine tilgodehavender som muligt (35).

| (259) | Kommissionen har gennemgået de relevante rapporter fra BNFL’s juridiske og økonomiske rådgivere og uddrag af referater fra BNFL’s bestyrelsesmøder, som BNFL forelagde. |
| --- | --- |

(259)

Kommissionen har gennemgået de relevante rapporter fra BNFL’s juridiske og økonomiske rådgivere og uddrag af referater fra BNFL’s bestyrelsesmøder, som BNFL forelagde.

| (260) | Kommissionen konstaterer for det første, at BNFL allerede anmodede sine rådgivere om at overveje situationen i forhold til BE i begyndelsen af 2002, da BE første gang påberåbte sig nødklausulen i aftalerne med BNFL. Det var ikke muligt at konkludere endeligt, at betingelserne for anvendelse af nødklausulen var opfyldt, men bestyrelsen pålagde BNFL at overveje, hvordan BE's problemer kunne løses, dog på den udtrykkelige betingelse, at enhver aftale skulle være til kommerciel fordel for BNFL. |
| --- | --- |

(260)

Kommissionen konstaterer for det første, at BNFL allerede anmodede sine rådgivere om at overveje situationen i forhold til BE i begyndelsen af 2002, da BE første gang påberåbte sig nødklausulen i aftalerne med BNFL. Det var ikke muligt at konkludere endeligt, at betingelserne for anvendelse af nødklausulen var opfyldt, men bestyrelsen pålagde BNFL at overveje, hvordan BE's problemer kunne løses, dog på den udtrykkelige betingelse, at enhver aftale skulle være til kommerciel fordel for BNFL.

| (261) | De rapporter, som BNFL har forelagt, og som blev udarbejdet på det pågældende tidspunkt, giver et indtryk af den særlige situation, BNFL befandt sig i som BE’s kreditor og leverandør, og indeholder en analyse af konsekvenserne af BE’s insolvens for BNFL. Det konkluderes i rapporterne, at i betragtning af BNFL’s store eksponering, ville en omstrukturering med henblik på at opnå solvens være i BNFL’s interesse, dog ikke for enhver pris. Der defineres derfor et forslag til en indrømmelsespakke til BE og pakkens udvikling følges under forhandlingerne med BE. Som det tydeligt fremgår af rapporterne, holdt BNFL under drøftelserne fast ved sin oprindelige tanke om at bestræbe sig på beskytte sine interesser ved at undgå, at BE blev sat under administration, dog ikke for enhver pris og inden for rammerne af en ligebyrdig aftale. |
| --- | --- |

(261)

De rapporter, som BNFL har forelagt, og som blev udarbejdet på det pågældende tidspunkt, giver et indtryk af den særlige situation, BNFL befandt sig i som BE’s kreditor og leverandør, og indeholder en analyse af konsekvenserne af BE’s insolvens for BNFL. Det konkluderes i rapporterne, at i betragtning af BNFL’s store eksponering, ville en omstrukturering med henblik på at opnå solvens være i BNFL’s interesse, dog ikke for enhver pris. Der defineres derfor et forslag til en indrømmelsespakke til BE og pakkens udvikling følges under forhandlingerne med BE. Som det tydeligt fremgår af rapporterne, holdt BNFL under drøftelserne fast ved sin oprindelige tanke om at bestræbe sig på beskytte sine interesser ved at undgå, at BE blev sat under administration, dog ikke for enhver pris og inden for rammerne af en ligebyrdig aftale.

| (262) | De britiske myndigheder har gjort gældende, at BNFL’s genforhandlede aftaler skal ses som en samlet pakke og i forhold til den situation, BNFL ville have befundet sig i, hvis BE var gået konkurs, frem for som enkeltdele. I de rapporter, som de britiske myndigheder og BNFL har fremlagt, konkluderes det, at de endelige vilkår er bedre for BNFL end enhver form for insolvens. |
| --- | --- |

(262)

De britiske myndigheder har gjort gældende, at BNFL’s genforhandlede aftaler skal ses som en samlet pakke og i forhold til den situation, BNFL ville have befundet sig i, hvis BE var gået konkurs, frem for som enkeltdele. I de rapporter, som de britiske myndigheder og BNFL har fremlagt, konkluderes det, at de endelige vilkår er bedre for BNFL end enhver form for insolvens.

| (263) | Kommissionen konkluderer derfor for det første, at hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL have befundet sig i en meget uvis og efter al sandsynlighed ugunstig situation. |
| --- | --- |

(263)

Kommissionen konkluderer derfor for det første, at hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL have befundet sig i en meget uvis og efter al sandsynlighed ugunstig situation.

| (264) | BE's insolvens ville naturligvis ikke automatisk have ført til øjeblikkelig lukning af alle BE’s kernekraftværker og ville heller ikke fuldstændigt have fjernet behovet for nedlukning af nuværende kraftværker og forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter. |
| --- | --- |

(264)

BE's insolvens ville naturligvis ikke automatisk have ført til øjeblikkelig lukning af alle BE’s kernekraftværker og ville heller ikke fuldstændigt have fjernet behovet for nedlukning af nuværende kraftværker og forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter.

| (265) | Hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL efter Kommissionens mening have haft sværere ved at forhandle med BE’s efterfølger både om kraftværkernes drift og om nedlukning. Det ville have indebåret mange risici og stor uvished, og sådanne forhold bliver en privat investor nødt til at tage hensyn til, når han overvejer at genforhandle ordninger, navnlig med sin største kunde. BNFL's rådgivere undersøgte dette alternativ nøje, hvilket er en tydelig tilkendegivelse af, at BNFL tog rimeligt hensyn til disse forhold. |
| --- | --- |

(265)

Hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL efter Kommissionens mening have haft sværere ved at forhandle med BE’s efterfølger både om kraftværkernes drift og om nedlukning. Det ville have indebåret mange risici og stor uvished, og sådanne forhold bliver en privat investor nødt til at tage hensyn til, når han overvejer at genforhandle ordninger, navnlig med sin største kunde. BNFL's rådgivere undersøgte dette alternativ nøje, hvilket er en tydelig tilkendegivelse af, at BNFL tog rimeligt hensyn til disse forhold.

| (266) | BNFL havde derfor absolut kommerciel interesse i at forsøge at sikre omstrukturering af BE med henblik på at opnå solvens. |
| --- | --- |

(266)

BNFL havde derfor absolut kommerciel interesse i at forsøge at sikre omstrukturering af BE med henblik på at opnå solvens.

| (267) | Efter at være nået til denne indledende konklusion overvejede Kommissionen derefter de genforhandlede aftalers konsekvenser for BNFL’s indtægter, navnlig i forhold til kommentarer fra tredjeparter, for at tjekke, ud fra en mere mikroøkonomisk synsvinkel, om disse genforhandlede aftaler ville være blevet accepteret af en privat virksomhed i en lignende situation. |
| --- | --- |

(267)

Efter at være nået til denne indledende konklusion overvejede Kommissionen derefter de genforhandlede aftalers konsekvenser for BNFL’s indtægter, navnlig i forhold til kommentarer fra tredjeparter, for at tjekke, ud fra en mere mikroøkonomisk synsvinkel, om disse genforhandlede aftaler ville være blevet accepteret af en privat virksomhed i en lignende situation.

| (268) | For så vidt angår forvaltning af brugt brændsel, skelnes der mellem forpligtelser vedrørende tidligere og fremtidige aktiviteter. |
| --- | --- |

(268)

For så vidt angår forvaltning af brugt brændsel, skelnes der mellem forpligtelser vedrørende tidligere og fremtidige aktiviteter.

| (269) | I henhold til omstruktureringsplanens foranstaltning A overtager den britiske regering alle disse forpligtelser vedrørende brugt brændsel fra tidligere aktiviteter fra BE (36). |
| --- | --- |

(269)

I henhold til omstruktureringsplanens foranstaltning A overtager den britiske regering alle disse forpligtelser vedrørende brugt brændsel fra tidligere aktiviteter fra BE (36).

| (270) | Den gældende ordning for forvaltning af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter blev ændret. BNFL har fremlagt følgende tabel over den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel, som viser, at BE skal betale BNFL efter et gradueret mønster. Kommissionen har tilføjet de data, der står med kursiv.
  Tabel 7
  Priser i forbindelse med den nye ordning for affaldsforvaltning








  Faktisk elpris (38) i GBP/MWh i 2003-priser | Faktisk enheds(rabat)/tillæg i GBP/MWh i 2003-priser
  (i forhold til de oprindelige aftaler) | Faktisk nettoenhedsbetaling for brugt brændsel i GBP/MWh i 2003-priser | Betaling i GBP/kgU (37) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14,8 og derunder | – 0,6 | [...] |
| 15 | – 0,5 |
| 16 | 0 |
| 17 | 0,5 |
| 18 | 1 |
| 19 | 1,5 |
| 20 | 1,75 |
| 21 og derover | 2,0 |

(270)

Den gældende ordning for forvaltning af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter blev ændret. BNFL har fremlagt følgende tabel over den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel, som viser, at BE skal betale BNFL efter et gradueret mønster. Kommissionen har tilføjet de data, der står med kursiv.

Tabel 7

Priser i forbindelse med den nye ordning for affaldsforvaltning

Faktisk elpris (38) i GBP/MWh i 2003-priser

Faktisk enheds(rabat)/tillæg i GBP/MWh i 2003-priser

(i forhold til de oprindelige aftaler)

Faktisk nettoenhedsbetaling for brugt brændsel i GBP/MWh i 2003-priser

Betaling i GBP/kgU (37)

14,8 og derunder

– 0,6

[...]

15

– 0,5

16

0

17

0,5

18

1

19

1,5

20

1,75

21 og derover

2,0

| (271) | Det er vigtigt at være opmærksom på, at rabatter og tillæg i tabel 7 ses i forhold til den ordning for forvaltning af brugt brændsel, der forefandtes umiddelbart før omstruktureringen, frem for i forhold til tidligere ordninger. Det giver et korrekt udgangspunkt for analysen af BNFL's indrømmelser over for BE, for på den måde fremgår det, hvad BNFL ville have modtaget fra BE, hvis BE ikke havde fået problemer. Sammenlignes den nye ordning derimod med tidligere aftaler, f.eks. de oprindelige aftaler om el fra grundbelastningselværker, som den første anonyme tredjepart henviser til, er det ikke muligt at få et realistisk indtryk af BNFL’s indrømmelser under forhandlingerne om omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(271)

Det er vigtigt at være opmærksom på, at rabatter og tillæg i tabel 7 ses i forhold til den ordning for forvaltning af brugt brændsel, der forefandtes umiddelbart før omstruktureringen, frem for i forhold til tidligere ordninger. Det giver et korrekt udgangspunkt for analysen af BNFL's indrømmelser over for BE, for på den måde fremgår det, hvad BNFL ville have modtaget fra BE, hvis BE ikke havde fået problemer. Sammenlignes den nye ordning derimod med tidligere aftaler, f.eks. de oprindelige aftaler om el fra grundbelastningselværker, som den første anonyme tredjepart henviser til, er det ikke muligt at få et realistisk indtryk af BNFL’s indrømmelser under forhandlingerne om omstruktureringsplanen.

| (272) | Som det fremgår af tabel 7 giver BNFL rabat til BE i forhold til forvaltningsordningen for brugt brændsel fra før omstruktureringen, hvis den faktiske pris for el ligger under strike-prisen på 16 GBP/MWh. Hvis elprisen ligger over strike-prisen, modtager BNFL et tillæg i forhold til beløbet under den oprindelige forvaltningsordning for brugt brændsel. |
| --- | --- |

(272)

Som det fremgår af tabel 7 giver BNFL rabat til BE i forhold til forvaltningsordningen for brugt brændsel fra før omstruktureringen, hvis den faktiske pris for el ligger under strike-prisen på 16 GBP/MWh. Hvis elprisen ligger over strike-prisen, modtager BNFL et tillæg i forhold til beløbet under den oprindelige forvaltningsordning for brugt brændsel.

| (273) | Som anført i betragtning 270 afhænger BNFL’s indtægter fra forvaltning og bortskaffelse af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter af engrospriserne for elektricitet i Det Forenede Kongerige. En sådan bestemmelse kan ikke i sig selv udlægges som ikke-kommerciel. Den er ret almindelig inden for sektoren, hvor aktørerne ønsker at dele de risici, der er forbundet med store potentielle prisudsving. |
| --- | --- |

(273)

Som anført i betragtning 270 afhænger BNFL’s indtægter fra forvaltning og bortskaffelse af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter af engrospriserne for elektricitet i Det Forenede Kongerige. En sådan bestemmelse kan ikke i sig selv udlægges som ikke-kommerciel. Den er ret almindelig inden for sektoren, hvor aktørerne ønsker at dele de risici, der er forbundet med store potentielle prisudsving.

| (274) | For at undersøge, om en privat virksomhed ville have accepteret disse priser, tjekkede Kommissionen, om niveauet, i betragtning af den forventede udvikling i elpriserne, ville have sat BNFL i stand til at dække sine undgåelige omkostninger. Med udsigten til at miste en så vigtig kunde, som BE er for BNFL, ville en privat virksomhed have været parat til at sænke sine priser til de omkostninger, den kunne undgå ved at standse forretningerne. Disse omkostninger er netop de undgåelige omkostninger. |
| --- | --- |

(274)

For at undersøge, om en privat virksomhed ville have accepteret disse priser, tjekkede Kommissionen, om niveauet, i betragtning af den forventede udvikling i elpriserne, ville have sat BNFL i stand til at dække sine undgåelige omkostninger. Med udsigten til at miste en så vigtig kunde, som BE er for BNFL, ville en privat virksomhed have været parat til at sænke sine priser til de omkostninger, den kunne undgå ved at standse forretningerne. Disse omkostninger er netop de undgåelige omkostninger.

| (275) | Under den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel får BNFL ejendomsretten til det brugte brændsel, når det leveres af BE. Det betyder, at BNFL skal sørge for affaldets endelige bortskaffelse, hvilket ikke var tilfældet under den tidligere ordning (39). Den nye ordning tillægger BNFL større byrder i forhold til tidligere, og derfor er det ikke tilstrækkeligt at sammenholde tidligere og nye beløb og på den baggrund konkludere, at BNFL dækker de undgåelige omkostninger, så snart brutto-elprisen ligger over [...] GBP/MWh. På den anden side foreskriver den nye ordning for brugt brændsel ikke, hvordan BNFL skal behandle brugt brændsel, som den har ejendomsret til. BNFL kan eventuelt vælge at oparbejde det brugte brændsel, inden det bortskaffes endeligt. |
| --- | --- |

(275)

Under den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel får BNFL ejendomsretten til det brugte brændsel, når det leveres af BE. Det betyder, at BNFL skal sørge for affaldets endelige bortskaffelse, hvilket ikke var tilfældet under den tidligere ordning (39). Den nye ordning tillægger BNFL større byrder i forhold til tidligere, og derfor er det ikke tilstrækkeligt at sammenholde tidligere og nye beløb og på den baggrund konkludere, at BNFL dækker de undgåelige omkostninger, så snart brutto-elprisen ligger over [...] GBP/MWh. På den anden side foreskriver den nye ordning for brugt brændsel ikke, hvordan BNFL skal behandle brugt brændsel, som den har ejendomsret til. BNFL kan eventuelt vælge at oparbejde det brugte brændsel, inden det bortskaffes endeligt.

| (276) | Der er behov for endnu en analyse, og den skal foretages på grundlag af de faktiske undgåelige omkostninger, herunder udgifter til endelig bortskaffelse af brugt brændsel. |
| --- | --- |

(276)

Der er behov for endnu en analyse, og den skal foretages på grundlag af de faktiske undgåelige omkostninger, herunder udgifter til endelig bortskaffelse af brugt brændsel.

| (277) | Kommissionen bad de britiske myndigheder om en nærmere redegørelse for disse omkostninger. I henhold til dokumentation fra de britiske myndigheder vil BNFL dække de undgåelige omkostninger, så snart elpriserne ligger over [...] GBP/MWh-[...] GBP/MWh, afhængigt af risikoafdækning. Den beskedne forskel i forhold til de [...] GBP/MWh i betragtning 275 skyldes hovedsageligt, at der allerede findes bassiner til langsigtet deponering på BNFL’s område, som på indeværende tidspunkt anvendes til deponering af brændsel forud for oparbejdning [...]. |
| --- | --- |

(277)

Kommissionen bad de britiske myndigheder om en nærmere redegørelse for disse omkostninger. I henhold til dokumentation fra de britiske myndigheder vil BNFL dække de undgåelige omkostninger, så snart elpriserne ligger over [...] GBP/MWh-[...] GBP/MWh, afhængigt af risikoafdækning. Den beskedne forskel i forhold til de [...] GBP/MWh i betragtning 275 skyldes hovedsageligt, at der allerede findes bassiner til langsigtet deponering på BNFL’s område, som på indeværende tidspunkt anvendes til deponering af brændsel forud for oparbejdning [...].

| (278) | Kommissionen har krydstjekket denne evaluering ved at sammenholde de undgåelige omkostninger, som de britiske myndigheder har beregnet, med beregninger fra en anden kilde. |
| --- | --- |

(278)

Kommissionen har krydstjekket denne evaluering ved at sammenholde de undgåelige omkostninger, som de britiske myndigheder har beregnet, med beregninger fra en anden kilde.

| (279) | Greenpeace har på sit netsted offentliggjort en rapport, som er udarbejdet af Gordon MacKerron fra National Economic Research Associates (40). I rapporten angives der en pris på 200 USD/kgU (110 GBP/kgU (41)) for midlertidig deponering af brugt brændsel og på 400 USD/kgU (220 GBP/kgU) for endelig deponering. Ifølge rapportens forfatter stammer tallene fra en amerikansk undersøgelse (42). Der er stor forskel på de amerikanske reaktortyper (hovedsageligt LWR) og BE’s. Endvidere fremgår det ikke klart af rapporten, hvorvidt de omkostninger, der henvises til, er undgåelige omkostninger, eller hvorvidt de omfatter faste udgifter, der falder uden for følgende analyses område. De afhænger også i høj grad af kalkulationsrenter, eftersom de fleste omkostninger i forbindelse med endelig bortskaffelse vil opstå langt ud i fremtiden. Kommissionen har dog brugt disse tal alligevel, for den anser tal offentliggjort af en tredjepart for at være en relevant kilde til krydstjekning af tallene fra de britiske myndigheder. |
| --- | --- |

(279)

Greenpeace har på sit netsted offentliggjort en rapport, som er udarbejdet af Gordon MacKerron fra National Economic Research Associates (40). I rapporten angives der en pris på 200 USD/kgU (110 GBP/kgU (41)) for midlertidig deponering af brugt brændsel og på 400 USD/kgU (220 GBP/kgU) for endelig deponering. Ifølge rapportens forfatter stammer tallene fra en amerikansk undersøgelse (42). Der er stor forskel på de amerikanske reaktortyper (hovedsageligt LWR) og BE’s. Endvidere fremgår det ikke klart af rapporten, hvorvidt de omkostninger, der henvises til, er undgåelige omkostninger, eller hvorvidt de omfatter faste udgifter, der falder uden for følgende analyses område. De afhænger også i høj grad af kalkulationsrenter, eftersom de fleste omkostninger i forbindelse med endelig bortskaffelse vil opstå langt ud i fremtiden. Kommissionen har dog brugt disse tal alligevel, for den anser tal offentliggjort af en tredjepart for at være en relevant kilde til krydstjekning af tallene fra de britiske myndigheder.

| (280) | I henhold til de tal, der er anført i betragtning 279, ville BNFL kunne dække sine omkostninger ved en elpris på over [...] GBP/MWh. Tallene skal nu sammenholdes med den forventede udvikling i elpriserne. |
| --- | --- |

(280)

I henhold til de tal, der er anført i betragtning 279, ville BNFL kunne dække sine omkostninger ved en elpris på over [...] GBP/MWh. Tallene skal nu sammenholdes med den forventede udvikling i elpriserne.

| (281) | Denne sammenligning skal nødvendigvis tage udgangspunkt i den nuværende og i den fremtidige udvikling af elpriserne som forventet af BNFL, da der blev forhandlet om den nye ordning for BNFL og BE. BNFL vurderede værdien af sine indrømmelser til BE på dette potentielle grundlag. |
| --- | --- |

(281)

Denne sammenligning skal nødvendigvis tage udgangspunkt i den nuværende og i den fremtidige udvikling af elpriserne som forventet af BNFL, da der blev forhandlet om den nye ordning for BNFL og BE. BNFL vurderede værdien af sine indrømmelser til BE på dette potentielle grundlag.

| (282) | I henhold til BNFL’s materiale forventedes priserne at blive liggende på 16-19 GBP/MWh på kort sigt for derefter at stige til højere og mere bæredygtige værdier. |
| --- | --- |

(282)

I henhold til BNFL’s materiale forventedes priserne at blive liggende på 16-19 GBP/MWh på kort sigt for derefter at stige til højere og mere bæredygtige værdier.

| (283) | BNFL vurderede planens endelige vilkår på baggrund af fire scenarier. Kun i det værste tilfælde lå elpriserne konstant under 17 GBP/MWh og nåede kun op på 16,5 GBP/MWh på mellemlang sigt. I de tre øvrige tilfælde regnede man med, at priserne ville nå op på ca. 18 GBP/MWh allerede i 2007 for derefter at stige gradvist til ca. 19,5-23 GBP/MWh. |
| --- | --- |

(283)

BNFL vurderede planens endelige vilkår på baggrund af fire scenarier. Kun i det værste tilfælde lå elpriserne konstant under 17 GBP/MWh og nåede kun op på 16,5 GBP/MWh på mellemlang sigt. I de tre øvrige tilfælde regnede man med, at priserne ville nå op på ca. 18 GBP/MWh allerede i 2007 for derefter at stige gradvist til ca. 19,5-23 GBP/MWh.

| (284) | BNFL vurderede derfor genforhandlingen af sin ordning med BE på baggrund af prognoser for prisudviklingen, som viste, at selv i værste fald ville priserne sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet internt, og at priserne i alle andre tilfælde ville sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet af Gordon MacKerron. |
| --- | --- |

(284)

BNFL vurderede derfor genforhandlingen af sin ordning med BE på baggrund af prognoser for prisudviklingen, som viste, at selv i værste fald ville priserne sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet internt, og at priserne i alle andre tilfælde ville sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet af Gordon MacKerron.

| (285) | Udviklingen i elpriserne viste sig i sidste ende at overgå selv den mest optimistiske af de fire scenarier, som BNFL benyttede. Forskellige prisindberetningsbureauer har rapporteret om kortsigtede vinterpriser for el fra grundbelastningselværker på over 20 GBP/MWh, med priser på helt op til 27 GBP/MWh (43). De samme bureauer har rapporteret om sommerpriser på ca. 20 GBP/MWh. De scenarier, BNFL benyttede, var derfor generelt ret pessimistiske. |
| --- | --- |

(285)

Udviklingen i elpriserne viste sig i sidste ende at overgå selv den mest optimistiske af de fire scenarier, som BNFL benyttede. Forskellige prisindberetningsbureauer har rapporteret om kortsigtede vinterpriser for el fra grundbelastningselværker på over 20 GBP/MWh, med priser på helt op til 27 GBP/MWh (43). De samme bureauer har rapporteret om sommerpriser på ca. 20 GBP/MWh. De scenarier, BNFL benyttede, var derfor generelt ret pessimistiske.

| (286) | Det kan derfor konkluderes, at BNFL forventede at kunne dække de undgåelige omkostninger under den nye ordning, selv om virksomheden skulle bære omkostningerne i forbindelse med den endelige bortskaffelse af brugt brændsel. |
| --- | --- |

(286)

Det kan derfor konkluderes, at BNFL forventede at kunne dække de undgåelige omkostninger under den nye ordning, selv om virksomheden skulle bære omkostningerne i forbindelse med den endelige bortskaffelse af brugt brændsel.

| (287) | Analysen af den nye forsyningsordning for brændsel, der er meget enklere, fordi den omfatter et variabelt beløb, der ikke er knyttet til elprisen, viser, at BNFL under alle omstændigheder vil dække de undgåelige omkostninger ved brændselsforsyning. |
| --- | --- |

(287)

Analysen af den nye forsyningsordning for brændsel, der er meget enklere, fordi den omfatter et variabelt beløb, der ikke er knyttet til elprisen, viser, at BNFL under alle omstændigheder vil dække de undgåelige omkostninger ved brændselsforsyning.

| (288) | Ved en nærmere undersøgelse af de undgåelige omkostninger er der derfor intet, der tyder på, at BNFL ikke handlede på kommercielle vilkår. Med den faktiske udvikling i elpriserne ser det tværtimod ud til, at BNFL sandsynligvis vil forbedre sin stilling i forhold til tidligere, samtidig med at virksomheden har optrådt så fleksibelt, at dens største kunde kunne blive på markedet. |
| --- | --- |

(288)

Ved en nærmere undersøgelse af de undgåelige omkostninger er der derfor intet, der tyder på, at BNFL ikke handlede på kommercielle vilkår. Med den faktiske udvikling i elpriserne ser det tværtimod ud til, at BNFL sandsynligvis vil forbedre sin stilling i forhold til tidligere, samtidig med at virksomheden har optrådt så fleksibelt, at dens største kunde kunne blive på markedet.

| (289) | Efter at have gennemgået genforhandlingen ud fra en mikroøkonomisk synsvinkel undersøgte Kommissionen, om BNFL blev behandlet på ligefod med BE’s private kreditorer. På dette andet trin undersøgte Kommissionen, om BNFL's indrømmelser kan sidestilles med private kreditorers. |
| --- | --- |

(289)

Efter at have gennemgået genforhandlingen ud fra en mikroøkonomisk synsvinkel undersøgte Kommissionen, om BNFL blev behandlet på ligefod med BE’s private kreditorer. På dette andet trin undersøgte Kommissionen, om BNFL's indrømmelser kan sidestilles med private kreditorers.

| (290) | Af det materiale, som Det Forenede Kongerige og BNFL har forelagt, fremgår det, at:






  a) | selv om BNFL fastlagde vilkårene med BE, før BE havde forhandlet med hver af de større kreditorer om individuelle vilkår, krævede BNFL, at der skulle indføjes en bestemmelse om tilbagetrækning af de foreslåede indrømmelser, hvis andre større kreditorer fik tilbudt bedre vilkår end BNFL |
| --- | --- | --- |

(290)

Af det materiale, som Det Forenede Kongerige og BNFL har forelagt, fremgår det, at:

a)

selv om BNFL fastlagde vilkårene med BE, før BE havde forhandlet med hver af de større kreditorer om individuelle vilkår, krævede BNFL, at der skulle indføjes en bestemmelse om tilbagetrækning af de foreslåede indrømmelser, hvis andre større kreditorer fik tilbudt bedre vilkår end BNFL

| b) | under hele forhandlingsprocessen kontrollerede BNFL konstant, om andre private BE-kreditorer blev anmodet om at bidrage på samme måde som BNFL |
| --- | --- |

b)

under hele forhandlingsprocessen kontrollerede BNFL konstant, om andre private BE-kreditorer blev anmodet om at bidrage på samme måde som BNFL

| c) | en detaljeret kvantificeret sammenholdelse af kreditorernes fordringer og kompromiserne i den endeligt vedtagne omstruktureringspakke viser, at BNFL gav afkald på færre udestående fordringer end de øvrige kreditorer. I den forbindelse skal det også bemærkes, at BNFL ikke havde sikkerhed for sin gæld i BE’s aktiver. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret kvantificeret sammenholdelse af kreditorernes fordringer og kompromiserne i den endeligt vedtagne omstruktureringspakke viser, at BNFL gav afkald på færre udestående fordringer end de øvrige kreditorer. I den forbindelse skal det også bemærkes, at BNFL ikke havde sikkerhed for sin gæld i BE’s aktiver.

| (291) | Derfor konkluderer Kommissionen, at BNFL blev behandlet på ligefod med de private kreditorer. Det viser også, at BNFL ikke optrådte anderledes end de private kreditorer under forhandlingerne om omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(291)

Derfor konkluderer Kommissionen, at BNFL blev behandlet på ligefod med de private kreditorer. Det viser også, at BNFL ikke optrådte anderledes end de private kreditorer under forhandlingerne om omstruktureringsplanen.

| (292) | Kommissionen anser ovenstående konklusion for at være et tilstrækkeligt bevis for, at BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, og at foranstaltning B derfor ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(292)

Kommissionen anser ovenstående konklusion for at være et tilstrækkeligt bevis for, at BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, og at foranstaltning B derfor ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (293) | Endvidere mener Kommissionen ikke, at der i dette tilfælde overhovedet er noget, som tyder på, at BNFL’s handlemåde kan tilregnes staten. EF-Domstolen minder i Stardust-dommen (44) om betingelsen for tilregnelse. Som Domstolen statuerede, kan en foranstaltning ikke automatisk betragtes som statsstøtte, udelukkende fordi den blev truffet af en offentlig virksomhed. Det er ikke tilstrækkeligt, at det organ, der yder støtte, er en offentlig virksomhed som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (45). Den omstændighed, at de offentlige myndigheder kan øve afgørende indflydelse, enten direkte eller indirekte, er ikke bevis for, at de rent faktisk øvede en sådan indflydelse i et givet tilfælde. Som generaladvokat Jacobs forklarer i sit forslag til afgørelse i Stardust-sagen (46), så kan det fra sagens kendsgerninger og de omstændigheder, hvorunder foranstaltningerne blev truffet, udledes, om en offentlig virksomheds støtteforanstaltning kan tilregnes staten. Generaladvokaten opstiller en række kendsgerninger og omstændigheder, som kunne tages i betragtning efter hans opfattelse, bl.a. bevis for, at foranstaltningen blev truffet efter tilskyndelse fra staten, foranstaltningens omfang og karakter, graden af den kontrol, som staten har over den pågældende offentlige virksomhed og en general praksis med at bruge den pågældende virksomhed til andet end kommercielle formål eller med at øve indflydelse på dens beslutninger. |
| --- | --- |

(293)

Endvidere mener Kommissionen ikke, at der i dette tilfælde overhovedet er noget, som tyder på, at BNFL’s handlemåde kan tilregnes staten. EF-Domstolen minder i Stardust-dommen (44) om betingelsen for tilregnelse. Som Domstolen statuerede, kan en foranstaltning ikke automatisk betragtes som statsstøtte, udelukkende fordi den blev truffet af en offentlig virksomhed. Det er ikke tilstrækkeligt, at det organ, der yder støtte, er en offentlig virksomhed som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (45). Den omstændighed, at de offentlige myndigheder kan øve afgørende indflydelse, enten direkte eller indirekte, er ikke bevis for, at de rent faktisk øvede en sådan indflydelse i et givet tilfælde. Som generaladvokat Jacobs forklarer i sit forslag til afgørelse i Stardust-sagen (46), så kan det fra sagens kendsgerninger og de omstændigheder, hvorunder foranstaltningerne blev truffet, udledes, om en offentlig virksomheds støtteforanstaltning kan tilregnes staten. Generaladvokaten opstiller en række kendsgerninger og omstændigheder, som kunne tages i betragtning efter hans opfattelse, bl.a. bevis for, at foranstaltningen blev truffet efter tilskyndelse fra staten, foranstaltningens omfang og karakter, graden af den kontrol, som staten har over den pågældende offentlige virksomhed og en general praksis med at bruge den pågældende virksomhed til andet end kommercielle formål eller med at øve indflydelse på dens beslutninger.

| (294) | På grundlag af materiale fra den britiske regering og tredjeparter har Kommissionen undersøgt, om foranstaltning B (og foranstaltning C) kan tilregnes staten. Kommissionen har taget hensyn til, at BNFL, længe før BE’s finansielle problemer blev offentliggjort, og længe før den britiske regering gav meddelelse om sin rolle i en eventuel omstrukturering med henblik på at opnå solvens, havde besluttet, at det var i virksomhedens interesse at gøre indrømmelser for at sikre BE’s fortsatte solvens. Det kronologiske forløb tyder ikke på, at genforhandlingen fandt sted efter tilskyndelse fra staten. BNFL accepterede nemlig først at deltage i omstruktureringsplanen, efter at den britiske regering havde givet meddelelse om sin medvirken, og det kan ses som bevis for, at BNFL ikke var parat til at redde BE for enhver pris og foretrak at vente på statens indgreb ligesom alle de øvrige kreditorer. |
| --- | --- |

(294)

På grundlag af materiale fra den britiske regering og tredjeparter har Kommissionen undersøgt, om foranstaltning B (og foranstaltning C) kan tilregnes staten. Kommissionen har taget hensyn til, at BNFL, længe før BE’s finansielle problemer blev offentliggjort, og længe før den britiske regering gav meddelelse om sin rolle i en eventuel omstrukturering med henblik på at opnå solvens, havde besluttet, at det var i virksomhedens interesse at gøre indrømmelser for at sikre BE’s fortsatte solvens. Det kronologiske forløb tyder ikke på, at genforhandlingen fandt sted efter tilskyndelse fra staten. BNFL accepterede nemlig først at deltage i omstruktureringsplanen, efter at den britiske regering havde givet meddelelse om sin medvirken, og det kan ses som bevis for, at BNFL ikke var parat til at redde BE for enhver pris og foretrak at vente på statens indgreb ligesom alle de øvrige kreditorer.

| (295) | Kommissionen har også taget højde for den tillidspligt, som BNFL’s bestyrelse ifølge britisk lovgivning har til at handle i BNFL’s bedste kommercielle interesse for at maksimere værdi og minimere finansiel eksponering på grundlag af de informationer, den har til rådighed på det relevante tidspunkt. Det underbygges af relevante uddrag af bestyrelsesmødereferater, som Kommissionen har adgang til. |
| --- | --- |

(295)

Kommissionen har også taget højde for den tillidspligt, som BNFL’s bestyrelse ifølge britisk lovgivning har til at handle i BNFL’s bedste kommercielle interesse for at maksimere værdi og minimere finansiel eksponering på grundlag af de informationer, den har til rådighed på det relevante tidspunkt. Det underbygges af relevante uddrag af bestyrelsesmødereferater, som Kommissionen har adgang til.

| (296) | På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltning B ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(296)

På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltning B ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (297) | Foranstaltning C omfatter standstill-aftaler med BNFL og en række større kreditorer om beløb forfaldet til betaling i en periode, der begynder den 14. februar 2003 og tidligst ophører den 30. september 2004. I modsætning til andre kreditorer får BNFL ikke renter i standstill-perioden. |
| --- | --- |

(297)

Foranstaltning C omfatter standstill-aftaler med BNFL og en række større kreditorer om beløb forfaldet til betaling i en periode, der begynder den 14. februar 2003 og tidligst ophører den 30. september 2004. I modsætning til andre kreditorer får BNFL ikke renter i standstill-perioden.

| (298) | På grundlag af de forhåndenværende informationer har Kommissionen kunnet konstatere, at i de rapporter, som blev udarbejdet, da BNFL forhandlede med BE, når BNFL’s finansielle rådgivere til den konklusion, at BNFL inden for sin andel af omstruktureringspakken ikke sammenlagt har gjort flere indrømmelser end andre kreditorer. Det underbygges ved en sammenligning af de enkelte kreditorers bidrag. Som anført i betragtning 290 har BNFL ikke sikkerhed i BE’s aktiver. |
| --- | --- |

(298)

På grundlag af de forhåndenværende informationer har Kommissionen kunnet konstatere, at i de rapporter, som blev udarbejdet, da BNFL forhandlede med BE, når BNFL’s finansielle rådgivere til den konklusion, at BNFL inden for sin andel af omstruktureringspakken ikke sammenlagt har gjort flere indrømmelser end andre kreditorer. Det underbygges ved en sammenligning af de enkelte kreditorers bidrag. Som anført i betragtning 290 har BNFL ikke sikkerhed i BE’s aktiver.

| (299) | Endvidere konkluderer Kommissionen, at et tilsagn om ikke at kræve renter med henblik på at bevare den aftalte mulighed for omstrukturering med henblik på at opnå solvens er i overensstemmelse med den adfærd, der kan forventes af en privat kreditor, som tilstræber at sikre den bedst mulige kommercielle løsning. Som det fremgår af den analyse, som BNFL’s finansielle og juridiske rådgivere foretog, ville et krav om genforhandling af standstill-vilkårene have udgjort en risiko for samtlige aftaler med BE og navnlig for BE's solvens. Der ville have været tale om en alvor risiko, for krav om renter ville have fået BE til at blive insolvent, og BNFL fandt, at det ikke ville være i virksomhedens interesse. Ved at give afkald på disse renter optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor, der ønsker at sikre den størst mulige indtjening. |
| --- | --- |

(299)

Endvidere konkluderer Kommissionen, at et tilsagn om ikke at kræve renter med henblik på at bevare den aftalte mulighed for omstrukturering med henblik på at opnå solvens er i overensstemmelse med den adfærd, der kan forventes af en privat kreditor, som tilstræber at sikre den bedst mulige kommercielle løsning. Som det fremgår af den analyse, som BNFL’s finansielle og juridiske rådgivere foretog, ville et krav om genforhandling af standstill-vilkårene have udgjort en risiko for samtlige aftaler med BE og navnlig for BE's solvens. Der ville have været tale om en alvor risiko, for krav om renter ville have fået BE til at blive insolvent, og BNFL fandt, at det ikke ville være i virksomhedens interesse. Ved at give afkald på disse renter optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor, der ønsker at sikre den størst mulige indtjening.

| (300) | Endelig kunne Kommissionen ikke konkludere, at den del af foranstaltning C, der involverer BNFL, kan tilregnes staten, og begrundelsen herfor er at finde i vurderingen af foranstaltning B i betragtning 256 til 296. |
| --- | --- |

(300)

Endelig kunne Kommissionen ikke konkludere, at den del af foranstaltning C, der involverer BNFL, kan tilregnes staten, og begrundelsen herfor er at finde i vurderingen af foranstaltning B i betragtning 256 til 296.

| (301) | Kommissionen er følgelig kommet til den konklusion, at foranstaltning C ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(301)

Kommissionen er følgelig kommet til den konklusion, at foranstaltning C ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

3.   Forenelighedsvurdering i henhold til EF-traktaten

| (302) | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandler det generelle princip om forbud mod statsstøtte i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(302)

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandler det generelle princip om forbud mod statsstøtte i Fællesskabet.

| (303) | EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, omhandler undtagelser fra det generelle princip om uforenelighed, som er beskrevet i artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(303)

EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, omhandler undtagelser fra det generelle princip om uforenelighed, som er beskrevet i artikel 87, stk. 1.

| (304) | EF-traktatens undtagelsesbestemmelser i artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtteforanstaltningerne er ikke af social karakter og til enkelte forbrugere, de har ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og det er ikke støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, der er påvirket af Tysklands deling. |
| --- | --- |

(304)

EF-traktatens undtagelsesbestemmelser i artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtteforanstaltningerne er ikke af social karakter og til enkelte forbrugere, de har ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og det er ikke støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, der er påvirket af Tysklands deling.

| (305) | Der findes flere undtagelsesbestemmelser i EF-traktatens artikel 87, stk. 3. Undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a), b) og d), finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtten tjener ikke til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker alvorlig underbeskæftigelse, den tjener heller ikke til fremme af virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og endelig tjener den ikke til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven. |
| --- | --- |

(305)

Der findes flere undtagelsesbestemmelser i EF-traktatens artikel 87, stk. 3. Undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a), b) og d), finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtten tjener ikke til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker alvorlig underbeskæftigelse, den tjener heller ikke til fremme af virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og endelig tjener den ikke til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven.

| (306) | Derfor er det kun undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der kan finde anvendelse. I henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kan der ydes statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(306)

Derfor er det kun undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der kan finde anvendelse. I henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kan der ydes statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (307) | I rammebestemmelserne forklarer Kommissionen nærmere, under hvilke forudsætninger den i tilfælde som dette kan foretage en positiv vurdering i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(307)

I rammebestemmelserne forklarer Kommissionen nærmere, under hvilke forudsætninger den i tilfælde som dette kan foretage en positiv vurdering i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c).

| (308) | I beslutningen om at indlede proceduren sætter Kommissionen flere gange spørgsmålstegn ved, om omstruktureringsplanen er i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Disse betænkeligheder er beskrevet i afsnit II.3. Herefter følger Kommissionens vurdering af de enkelte spørgsmål og dens endelige konklusioner. |
| --- | --- |

(308)

I beslutningen om at indlede proceduren sætter Kommissionen flere gange spørgsmålstegn ved, om omstruktureringsplanen er i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Disse betænkeligheder er beskrevet i afsnit II.3. Herefter følger Kommissionens vurdering af de enkelte spørgsmål og dens endelige konklusioner.

a)   Vedrørende genetableringen af BE’s rentabilitet

| (309) | Tildeling af omstruktureringsstøtte forudsætter, at der foreligger en realistisk, sammenhængende og vidtrækkende omstruktureringsplan, som kan genetablere virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsramme og på grundlag af realistiske forventninger. I henhold til punkt 32 i rammebestemmelserne skal forbedringen af rentabiliteten først og fremmest opnås ved de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen, og kan baseres på eksterne faktorer, f.eks. pris- og efterspørgselsudsving, som virksomheden ikke har indflydelse på, hvis de anførte markedsforventninger er generelt anerkendte. |
| --- | --- |

(309)

Tildeling af omstruktureringsstøtte forudsætter, at der foreligger en realistisk, sammenhængende og vidtrækkende omstruktureringsplan, som kan genetablere virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsramme og på grundlag af realistiske forventninger. I henhold til punkt 32 i rammebestemmelserne skal forbedringen af rentabiliteten først og fremmest opnås ved de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen, og kan baseres på eksterne faktorer, f.eks. pris- og efterspørgselsudsving, som virksomheden ikke har indflydelse på, hvis de anførte markedsforventninger er generelt anerkendte.

| (310) | I henhold til punkt 33 i rammebestemmelserne skal medlemsstaten indgive en omstruktureringsplan, hvor den beskriver de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, og gør sig overvejelser omkring forskellige scenarier, som er baseret på optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger. I rammebestemmelsernes punkt 34 hedder det endvidere, at omstruktureringsplanen skal bevirke, at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansielle omkostninger. Den omstrukturerede virksomhed bør have så stor en forrentning af kapitalen, at den kan klare sig uden støtte i en markedsøkonomi. |
| --- | --- |

(310)

I henhold til punkt 33 i rammebestemmelserne skal medlemsstaten indgive en omstruktureringsplan, hvor den beskriver de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, og gør sig overvejelser omkring forskellige scenarier, som er baseret på optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger. I rammebestemmelsernes punkt 34 hedder det endvidere, at omstruktureringsplanen skal bevirke, at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansielle omkostninger. Den omstrukturerede virksomhed bør have så stor en forrentning af kapitalen, at den kan klare sig uden støtte i en markedsøkonomi.

| (311) | I beslutningen om at indlede proceduren satte Kommissionen flere spørgsmålstegn ved genoprettelsen af BE's rentabilitet. Tvivlen var grundet i to forhold. For det første så visse aspekter ved foranstaltning A og B ud til at være af ubegrænset varighed, og det rejste tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen ville gøre BE konkurrencedygtig igen inden for en rimelig frist. For det andet virkede det som om, at omstruktureringsplanen ikke omfattede tilstrækkeligt mange interne foranstaltninger i BE. |
| --- | --- |

(311)

I beslutningen om at indlede proceduren satte Kommissionen flere spørgsmålstegn ved genoprettelsen af BE's rentabilitet. Tvivlen var grundet i to forhold. For det første så visse aspekter ved foranstaltning A og B ud til at være af ubegrænset varighed, og det rejste tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen ville gøre BE konkurrencedygtig igen inden for en rimelig frist. For det andet virkede det som om, at omstruktureringsplanen ikke omfattede tilstrækkeligt mange interne foranstaltninger i BE.

| (312) | Kommissionen havde navnlig sin tvivl om foranstaltning A og B. På grund af foranstaltning A’s lange varighed og foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid spekulerede Kommissionen på, om omstruktureringsstøtten til BE ikke var tildelt i form af et løbende tilskud, hvilket ville være i strid med de krav, der stilles i rammebestemmelserne. Tredjeparter som f.eks. Drax havde de samme betænkeligheder. |
| --- | --- |

(312)

Kommissionen havde navnlig sin tvivl om foranstaltning A og B. På grund af foranstaltning A’s lange varighed og foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid spekulerede Kommissionen på, om omstruktureringsstøtten til BE ikke var tildelt i form af et løbende tilskud, hvilket ville være i strid med de krav, der stilles i rammebestemmelserne. Tredjeparter som f.eks. Drax havde de samme betænkeligheder.

| (313) | Med hensyn til foranstaltning B nåede Kommissionen til den konklusion, at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Derfor er spørgsmålet om foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid ikke længere relevant. |
| --- | --- |

(313)

Med hensyn til foranstaltning B nåede Kommissionen til den konklusion, at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Derfor er spørgsmålet om foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid ikke længere relevant.

| (314) | Med hensyn til foranstaltning A var Kommissionen betænkelig ved, at der kunne opstå omkostninger til kernekraftværkernes nedlukning indtil 2086, og at finansieringen af omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af brugt PWR-brændsel fra BE’s Sizewell B-reaktor også var tidsubegrænset. |
| --- | --- |

(314)

Med hensyn til foranstaltning A var Kommissionen betænkelig ved, at der kunne opstå omkostninger til kernekraftværkernes nedlukning indtil 2086, og at finansieringen af omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af brugt PWR-brændsel fra BE’s Sizewell B-reaktor også var tidsubegrænset.

| (315) | Med hensyn til omkostningerne ved nedlukning konstaterer Kommissionen, at disse omkostninger er fremtidige, men vedrører kernekraftværker, som blev opført for år tilbage. Kommissionen godtager Det Forenede Kongeriges argument, at det ikke er muligt at bestemme omkostningerne i forbindelse med nedlukning præcist, fordi der ikke findes fortilfælde for AGR-værker, og at nedlukning vil ske langt ud i fremtiden, når der eventuelt er sket en udvikling på det teknologiske område. Endvidere anfører den britiske regering, at omkostningerne ved nedlukning allerede stort set er fastlagt, og at eventuelle større stigninger i forpligtelserne på grund af ændringer i driftsprocedurerne, som man vælger at foretage til BE’s økonomiske fordel, eller overtrædelse af minimumspræstationsnormer, skal dækkes af BE. Endvidere er det vigtigt at huske på bestemmelsen om statsintervention i tilfælde af utilstrækkelig finansiering gennem NLF. |
| --- | --- |

(315)

Med hensyn til omkostningerne ved nedlukning konstaterer Kommissionen, at disse omkostninger er fremtidige, men vedrører kernekraftværker, som blev opført for år tilbage. Kommissionen godtager Det Forenede Kongeriges argument, at det ikke er muligt at bestemme omkostningerne i forbindelse med nedlukning præcist, fordi der ikke findes fortilfælde for AGR-værker, og at nedlukning vil ske langt ud i fremtiden, når der eventuelt er sket en udvikling på det teknologiske område. Endvidere anfører den britiske regering, at omkostningerne ved nedlukning allerede stort set er fastlagt, og at eventuelle større stigninger i forpligtelserne på grund af ændringer i driftsprocedurerne, som man vælger at foretage til BE’s økonomiske fordel, eller overtrædelse af minimumspræstationsnormer, skal dækkes af BE. Endvidere er det vigtigt at huske på bestemmelsen om statsintervention i tilfælde af utilstrækkelig finansiering gennem NLF.

| (316) | På grund af kernekraftindustriens særlige karakter, som ikke tillader håndtering af radioaktivt materiale, før strålingsstyrken har nået sikrere niveauer, og den nødvendige tidshorisont for finansiering af nedlukningsforpligtelserne konkluderer Kommissionen, at den del af foranstaltning A, som vedrører disse forpligtelser, ikke kan betegnes som løbende tilskud til BE, eftersom de er defineret og vedrører omkostninger, som der allerede er taget højde for. Der er nemlig afsat midler til dækning af disse omkostninger på BE’s balance. Kommissionen konkluderer også, at det sene tidspunkt for udbetaling af støtte til dækning af disse omkostninger ikke kan betragtes som en udskydelse af rentabilitetens genoprettelse til fremtiden. |
| --- | --- |

(316)

På grund af kernekraftindustriens særlige karakter, som ikke tillader håndtering af radioaktivt materiale, før strålingsstyrken har nået sikrere niveauer, og den nødvendige tidshorisont for finansiering af nedlukningsforpligtelserne konkluderer Kommissionen, at den del af foranstaltning A, som vedrører disse forpligtelser, ikke kan betegnes som løbende tilskud til BE, eftersom de er defineret og vedrører omkostninger, som der allerede er taget højde for. Der er nemlig afsat midler til dækning af disse omkostninger på BE’s balance. Kommissionen konkluderer også, at det sene tidspunkt for udbetaling af støtte til dækning af disse omkostninger ikke kan betragtes som en udskydelse af rentabilitetens genoprettelse til fremtiden.

| (317) | Med hensyn til statens finansiering af forvaltningen af PWR-brændsel, som er påfyldt Sizewell B, skal Kommissionen minde om, at BE vil bidrage med 150 GBP/kgU til NLF for PWR-brændsel, som påfyldes Sizewell B-reaktoren efter omstruktureringens ikrafttrædelsesdato. |
| --- | --- |

(317)

Med hensyn til statens finansiering af forvaltningen af PWR-brændsel, som er påfyldt Sizewell B, skal Kommissionen minde om, at BE vil bidrage med 150 GBP/kgU til NLF for PWR-brændsel, som påfyldes Sizewell B-reaktoren efter omstruktureringens ikrafttrædelsesdato.

| (318) | Dette beløb er uden tvivl lavere end de samlede omkostninger ved forvaltning af brugt PWR-brændsel, endelig bortskaffelse inklusive. BE anslog selv de samlede omkostninger til 240 GBP/kgU i regnskabet for 2001/2002. Den omstændighed, at kun en del af disse omkostninger dækkes af BE’s betalinger til NLF, bekræfter, at NLF-bidraget til forvaltningen af dette brændsel omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(318)

Dette beløb er uden tvivl lavere end de samlede omkostninger ved forvaltning af brugt PWR-brændsel, endelig bortskaffelse inklusive. BE anslog selv de samlede omkostninger til 240 GBP/kgU i regnskabet for 2001/2002. Den omstændighed, at kun en del af disse omkostninger dækkes af BE’s betalinger til NLF, bekræfter, at NLF-bidraget til forvaltningen af dette brændsel omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (319) | For at kunne afgøre, om denne støtte er tidsubegrænset, er Kommissionen nødt til at fordele de samlede omkostninger på undgåelige og uundgåelige omkostninger. |
| --- | --- |

(319)

For at kunne afgøre, om denne støtte er tidsubegrænset, er Kommissionen nødt til at fordele de samlede omkostninger på undgåelige og uundgåelige omkostninger.

| (320) | Uundgåelige omkostninger er irreversible. Det er derfor økonomisk rationelt for en virksomhed at fortsætte driften, så længe den kan dække de undgåelige omkostninger, således at så mange irreversible omkostninger som muligt kan tilbagebetales. Støtte til dækning af uundgåelige omkostninger er således klart til modtagervirksomhedens fordel, for støtten flytter breakeven-punktet. For virksomheder med problemer sigter støtten netop mod at hjælpe dem med at genoprette rentabiliteten hurtigere. Men da virksomheden under alle omstændigheder vil fortsætte, så snart de undgåelige omkostninger er dækket, holder støtte til uundgåelige omkostninger ikke virksomheden kunstigt i live. Denne form for støtte er derfor ikke tidsubegrænset. |
| --- | --- |

(320)

Uundgåelige omkostninger er irreversible. Det er derfor økonomisk rationelt for en virksomhed at fortsætte driften, så længe den kan dække de undgåelige omkostninger, således at så mange irreversible omkostninger som muligt kan tilbagebetales. Støtte til dækning af uundgåelige omkostninger er således klart til modtagervirksomhedens fordel, for støtten flytter breakeven-punktet. For virksomheder med problemer sigter støtten netop mod at hjælpe dem med at genoprette rentabiliteten hurtigere. Men da virksomheden under alle omstændigheder vil fortsætte, så snart de undgåelige omkostninger er dækket, holder støtte til uundgåelige omkostninger ikke virksomheden kunstigt i live. Denne form for støtte er derfor ikke tidsubegrænset.

| (321) | Støtte til dækning af undgåelige, navnlig variable omkostninger, har derimod til formål at holde liv i en virksomhed uden fremtidig økonomisk eksistensberettigelse. Denne form for støtte er tidsubegrænset, for den kan kun sikre virksomhedens rentabilitet, hvis den ikke er begrænset i tid. |
| --- | --- |

(321)

Støtte til dækning af undgåelige, navnlig variable omkostninger, har derimod til formål at holde liv i en virksomhed uden fremtidig økonomisk eksistensberettigelse. Denne form for støtte er tidsubegrænset, for den kan kun sikre virksomhedens rentabilitet, hvis den ikke er begrænset i tid.

| (322) | De britiske myndigheder har anført, at ca. [...] GBP/kgU af de omkostninger på 240 GBP/kgU, der er omtalt i betragtning 318, er undgåelige omkostninger. De fleste af de resterende omkostninger er uundgåelige udgifter til opførelsen af det endelige depot for både tidligere og fremtidigt PWR-affald på Sizewell B-området. Depotet skal efter planen være til rådighed i slutningen af dette århundrede. I betragtning af kalkulationseffekten er omkostningerne derfor ret lave i forhold til omkostningerne i andre lande. |
| --- | --- |

(322)

De britiske myndigheder har anført, at ca. [...] GBP/kgU af de omkostninger på 240 GBP/kgU, der er omtalt i betragtning 318, er undgåelige omkostninger. De fleste af de resterende omkostninger er uundgåelige udgifter til opførelsen af det endelige depot for både tidligere og fremtidigt PWR-affald på Sizewell B-området. Depotet skal efter planen være til rådighed i slutningen af dette århundrede. I betragtning af kalkulationseffekten er omkostningerne derfor ret lave i forhold til omkostningerne i andre lande.

| (323) | Tallene fra Gordon MacKerrons rapport, som er omtalt i fodnote 38, kan ikke anvendes til at krydstjekke dette skøn, for det fremgår ikke, i hvilket omfang tallene omfatter uundgåelige omkostninger. |
| --- | --- |

(323)

Tallene fra Gordon MacKerrons rapport, som er omtalt i fodnote 38, kan ikke anvendes til at krydstjekke dette skøn, for det fremgår ikke, i hvilket omfang tallene omfatter uundgåelige omkostninger.

| (324) | Til krydstjekning af de britiske myndigheders evaluering har Kommissionen anvendt offentligt tilgængelige oplysninger om det finske kerneprogram, som er et af de mest gennemsigtige programmer i verden. Ligesom Sizewells affald vil affaldet fra de finske kernereaktorer ikke blive oparbejdet, før det bortskaffes endeligt. Den finske virksomhed, som skal sørge for bortskaffelsen, anslår omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af finsk affald til EUR 325/kgU (217 GBP/kgU (47)), hvoraf 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) er undgåelige omkostninger (48). |
| --- | --- |

(324)

Til krydstjekning af de britiske myndigheders evaluering har Kommissionen anvendt offentligt tilgængelige oplysninger om det finske kerneprogram, som er et af de mest gennemsigtige programmer i verden. Ligesom Sizewells affald vil affaldet fra de finske kernereaktorer ikke blive oparbejdet, før det bortskaffes endeligt. Den finske virksomhed, som skal sørge for bortskaffelsen, anslår omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af finsk affald til EUR 325/kgU (217 GBP/kgU (47)), hvoraf 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) er undgåelige omkostninger (48).

| (325) | Kommissionen konstaterer, at disse tal ligner de britiske myndigheders. Kommissionen mener, at de bekræfter, at 150 GBP/kgU er nok til at dække undgåelige omkostninger ved forvaltning af brugt brændsel og en del af de uundgåelige omkostninger i den forbindelse. |
| --- | --- |

(325)

Kommissionen konstaterer, at disse tal ligner de britiske myndigheders. Kommissionen mener, at de bekræfter, at 150 GBP/kgU er nok til at dække undgåelige omkostninger ved forvaltning af brugt brændsel og en del af de uundgåelige omkostninger i den forbindelse.

| (326) | Kommissionen konkluderer derfor, at omstruktureringsplanen ikke omfatter tidsubegrænset støtte til BE, og at varigheden er i overensstemmelse med rammebestemmelserne i betragtning af nuklearindustriens særlige karakteristika og Det Forenede Kongeriges forpligtelser i henhold til Euratom-traktaten (49). |
| --- | --- |

(326)

Kommissionen konkluderer derfor, at omstruktureringsplanen ikke omfatter tidsubegrænset støtte til BE, og at varigheden er i overensstemmelse med rammebestemmelserne i betragtning af nuklearindustriens særlige karakteristika og Det Forenede Kongeriges forpligtelser i henhold til Euratom-traktaten (49).

| (327) | Kommissionen konstaterer, at den britiske regering har indgivet en detaljeret plan med en markedsundersøgelse og scenarier, som afspejler optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger, i overensstemmelse med punkt 33 i rammebestemmelserne. Endvidere har de indsendt en detaljeret likviditetsanalyse opdateret i juli 2004. |
| --- | --- |

(327)

Kommissionen konstaterer, at den britiske regering har indgivet en detaljeret plan med en markedsundersøgelse og scenarier, som afspejler optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger, i overensstemmelse med punkt 33 i rammebestemmelserne. Endvidere har de indsendt en detaljeret likviditetsanalyse opdateret i juli 2004.

| (328) | Planen indeholder en nærmere beskrivelse af baggrunden for BE's problemer og af de foranstaltninger, der er eller vil blive truffet for at løse dem, således som det allerede er kort beskrevet i afsnit II.2.c). I henhold til omstruktureringsplanen skal der gennemføres en ny handelsstrategi (foranstaltning E) i et forsøg på at løse problemet med BE’s mangelfulde risikoafdækning. Ved at sikre øget salg af produkter til fast pris på mellemlang sigt stiler BE mod at reducere likviditetsudsvingene og styrke rentabiliteten på lang sigt. BE ønsker også at mindske sin eksponering for engrospriserne i Det Forenede Kongerige, samtidig med at den holder vejen til markedet åben gennem en blanding af aftalevilkår, adgang til fleksibel produktion via Eggborough og direkte salg til navnlig industri- og erhvervskunder. Foranstaltning A og B sigter mod at løse problemet med den forholdsvis høje andel af uundgåelige omkostninger, BE har som nuklear virksomhed, dels ved at befri BE for en del af de tidligere nukleare forpligtelser, herunder forpligtelser i relation til brugt brændsel og omkostninger ved nedlukning, dels ved at reducere BE’s omkostninger i forbindelse med fremtidige front end- og back end-aftaler om brændsel med BNFL. Endvidere omhandler planen genforhandling af tre out-of-money købsaftaler og salg af BE’s nordamerikanske aktiver, hvilket skulle medvirke til at løse BE’s problem med høje kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsudgifter. Med hensyn til den tredje årsag til BE's problemer, nemlig væsentlige uforudsete udfald, har BE defineret en plan, PIP, som skal gøre BE’s kernekraftværker mere driftssikre. I henhold til PIP skal der navnlig investeres mere i kapital og personale med henblik på at forbedre værkernes vedligeholdelse og kapacitet. Endvidere er et af de svage punkter, der behandles, den situation, hvor BE’s værker ikke får større kapacitet. I den situation ville BE fortsat være likviditetsskabende. |
| --- | --- |

(328)

Planen indeholder en nærmere beskrivelse af baggrunden for BE's problemer og af de foranstaltninger, der er eller vil blive truffet for at løse dem, således som det allerede er kort beskrevet i afsnit II.2.c). I henhold til omstruktureringsplanen skal der gennemføres en ny handelsstrategi (foranstaltning E) i et forsøg på at løse problemet med BE’s mangelfulde risikoafdækning. Ved at sikre øget salg af produkter til fast pris på mellemlang sigt stiler BE mod at reducere likviditetsudsvingene og styrke rentabiliteten på lang sigt. BE ønsker også at mindske sin eksponering for engrospriserne i Det Forenede Kongerige, samtidig med at den holder vejen til markedet åben gennem en blanding af aftalevilkår, adgang til fleksibel produktion via Eggborough og direkte salg til navnlig industri- og erhvervskunder. Foranstaltning A og B sigter mod at løse problemet med den forholdsvis høje andel af uundgåelige omkostninger, BE har som nuklear virksomhed, dels ved at befri BE for en del af de tidligere nukleare forpligtelser, herunder forpligtelser i relation til brugt brændsel og omkostninger ved nedlukning, dels ved at reducere BE’s omkostninger i forbindelse med fremtidige front end- og back end-aftaler om brændsel med BNFL. Endvidere omhandler planen genforhandling af tre out-of-money købsaftaler og salg af BE’s nordamerikanske aktiver, hvilket skulle medvirke til at løse BE’s problem med høje kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsudgifter. Med hensyn til den tredje årsag til BE's problemer, nemlig væsentlige uforudsete udfald, har BE defineret en plan, PIP, som skal gøre BE’s kernekraftværker mere driftssikre. I henhold til PIP skal der navnlig investeres mere i kapital og personale med henblik på at forbedre værkernes vedligeholdelse og kapacitet. Endvidere er et af de svage punkter, der behandles, den situation, hvor BE’s værker ikke får større kapacitet. I den situation ville BE fortsat være likviditetsskabende.

| (329) | I henhold til finansielle overslag fra den britiske regering ville rentabiliteten blive genoprettet inden for et rimeligt tidsrum, eftersom BE ville være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005. |
| --- | --- |

(329)

I henhold til finansielle overslag fra den britiske regering ville rentabiliteten blive genoprettet inden for et rimeligt tidsrum, eftersom BE ville være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005.

| (330) | På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen vedrører de problemer, der ligger til grund for BE's vanskeligheder, og er baseret på realistiske forventninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne, navnlig i betragtning af udviklingen i elpriserne og PIP's gennemførelse. |
| --- | --- |

(330)

På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen vedrører de problemer, der ligger til grund for BE's vanskeligheder, og er baseret på realistiske forventninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne, navnlig i betragtning af udviklingen i elpriserne og PIP's gennemførelse.

| (331) | I sin beslutning om at indlede proceduren satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om genoprettelsen af rentabiliteten hovedsageligt kunne tilskrives interne foranstaltninger. Kommissionen var navnlig i tvivl om, hvorvidt BE's besparelser som følge af disse foranstaltninger kun skyldtes indrømmelser fra kreditorer og leverandører og ikke nogen form for rationalisering af BE’s aktiviteter. |
| --- | --- |

(331)

I sin beslutning om at indlede proceduren satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om genoprettelsen af rentabiliteten hovedsageligt kunne tilskrives interne foranstaltninger. Kommissionen var navnlig i tvivl om, hvorvidt BE's besparelser som følge af disse foranstaltninger kun skyldtes indrømmelser fra kreditorer og leverandører og ikke nogen form for rationalisering af BE’s aktiviteter.

| (332) | Efter at proceduren var indledt, fremsatte Drax kommentarer til dette spørgsmål. Drax er af den opfattelse, at BE's omstrukturering ikke er en egentlig omstrukturering, eftersom den ikke bunder i interne foranstaltninger og giver BE sikkerhed for, at virksomheden aldrig vil få lov til at gå konkurs. Endvidere tilføjer Drax, at der er en vis usikkerhed omkring BE's bidrag til omstruktureringen, og at det ville have været en bedre løsning at lukke nogle kernekraftværker. Greenpeace er enig heri. Det Forenede Kongerige protesterer og svarede, at pakken er underlagt regeringens godkendelse af BE’s udsigter til rentabilitet. Den britiske regering fremførte også, at ifølge rammebestemmelserne skal der være ligevægt mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, hvilket dog ikke er ensbetydende med, at virksomheden skal kunne vende udviklingen uden indgreb fra statens side. |
| --- | --- |

(332)

Efter at proceduren var indledt, fremsatte Drax kommentarer til dette spørgsmål. Drax er af den opfattelse, at BE's omstrukturering ikke er en egentlig omstrukturering, eftersom den ikke bunder i interne foranstaltninger og giver BE sikkerhed for, at virksomheden aldrig vil få lov til at gå konkurs. Endvidere tilføjer Drax, at der er en vis usikkerhed omkring BE's bidrag til omstruktureringen, og at det ville have været en bedre løsning at lukke nogle kernekraftværker. Greenpeace er enig heri. Det Forenede Kongerige protesterer og svarede, at pakken er underlagt regeringens godkendelse af BE’s udsigter til rentabilitet. Den britiske regering fremførte også, at ifølge rammebestemmelserne skal der være ligevægt mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, hvilket dog ikke er ensbetydende med, at virksomheden skal kunne vende udviklingen uden indgreb fra statens side.

| (333) | Kommissionen medgiver, at omstruktureringen ikke kun skal være baseret på interne foranstaltninger, men også kan omfatte foranstaltninger, som træffes af staten og private parter, f.eks. kreditorer og leverandører. Kommissionen konstaterer, at BE allerede har gennemført følgende foranstaltninger: virksomheden har afhændet sine nordamerikanske aktiver (foranstaltning F) og [...]. I kommerciel sammenhæng noterer Kommissionen sig, at BE i overensstemmelse med sin nye handelsstrategi (foranstaltning G) har øget antallet af faste aftaler på mellemlang sigt for at afhjælpe sin mangelfulde risikoafdækning. Endvidere er BE ikke frigjort fra sine nukleare forpligtelser og vil bidrage til finansieringen af NLF. |
| --- | --- |

(333)

Kommissionen medgiver, at omstruktureringen ikke kun skal være baseret på interne foranstaltninger, men også kan omfatte foranstaltninger, som træffes af staten og private parter, f.eks. kreditorer og leverandører. Kommissionen konstaterer, at BE allerede har gennemført følgende foranstaltninger: virksomheden har afhændet sine nordamerikanske aktiver (foranstaltning F) og [...]. I kommerciel sammenhæng noterer Kommissionen sig, at BE i overensstemmelse med sin nye handelsstrategi (foranstaltning G) har øget antallet af faste aftaler på mellemlang sigt for at afhjælpe sin mangelfulde risikoafdækning. Endvidere er BE ikke frigjort fra sine nukleare forpligtelser og vil bidrage til finansieringen af NLF.

| (334) | Som det vil fremgå af afsnit VI.3.c)v) tager Kommissionen også hensyn til, at lukning af et eller flere af BE's kernekraftværker ikke er en mulighed, og at afhændelse af Eggborough ville mindske BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være et urimeligt tiltag i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

(334)

Som det vil fremgå af afsnit VI.3.c)v) tager Kommissionen også hensyn til, at lukning af et eller flere af BE's kernekraftværker ikke er en mulighed, og at afhændelse af Eggborough ville mindske BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være et urimeligt tiltag i denne sammenhæng.

| (335) | I betragtning af BE’s hidtidige og fremtidige foranstaltninger og det forhold, at omstruktureringsplanen omhandler de spørgsmål, som er kilden til BE's vanskeligheder, må Kommissionen konkludere, at kravet i rammebestemmelsernes punkt 32 er opfyldt. |
| --- | --- |

(335)

I betragtning af BE’s hidtidige og fremtidige foranstaltninger og det forhold, at omstruktureringsplanen omhandler de spørgsmål, som er kilden til BE's vanskeligheder, må Kommissionen konkludere, at kravet i rammebestemmelsernes punkt 32 er opfyldt.

| (336) | Nogle tredjeparter har navnlig sat spørgsmålstegn ved udsigterne til genoprettelse af Dungeness B's rentabilitet. Dungeness B er BE’s ældste kernekraftværk. |
| --- | --- |

(336)

Nogle tredjeparter har navnlig sat spørgsmålstegn ved udsigterne til genoprettelse af Dungeness B's rentabilitet. Dungeness B er BE’s ældste kernekraftværk.

| (337) | Powergen, som var den tredjepart, der gav det bedste belæg for sine argumenter, baserede sin analyse af Dungeness B’s situation på en gennemgang af kraftværkets omkostningsstruktur, som oprindeligt indgivet af de britiske myndigheder og beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren. |
| --- | --- |

(337)

Powergen, som var den tredjepart, der gav det bedste belæg for sine argumenter, baserede sin analyse af Dungeness B’s situation på en gennemgang af kraftværkets omkostningsstruktur, som oprindeligt indgivet af de britiske myndigheder og beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren.

| (338) | Ifølge Powergen er Dungeness B et meget ineffektivt kraftværk. Historiske tal viser, at belastningsfaktoren er lille. Powergen anslår den til 46 %. Med en sådan belastningsfaktor kan kraftværket producere ca. 4,5 TWh pr. år. Ifølge Powergen vil det koste ca. 73,8 mio. GBP at producere en sådan mængde elektricitet, når der udelukkende tages hensyn til undgåelige omkostninger. Powergen konkluderer, at Dungeness B’s undgåelige omkostninger svarer til ca. 16,4 GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på 16 GBP/MWh (50). |
| --- | --- |

(338)

Ifølge Powergen er Dungeness B et meget ineffektivt kraftværk. Historiske tal viser, at belastningsfaktoren er lille. Powergen anslår den til 46 %. Med en sådan belastningsfaktor kan kraftværket producere ca. 4,5 TWh pr. år. Ifølge Powergen vil det koste ca. 73,8 mio. GBP at producere en sådan mængde elektricitet, når der udelukkende tages hensyn til undgåelige omkostninger. Powergen konkluderer, at Dungeness B’s undgåelige omkostninger svarer til ca. 16,4 GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på 16 GBP/MWh (50).

| (339) | De britiske myndigheder gav i deres bemærkninger til Powergens analyse udtryk for deres eget syn på Powergens modanalyse af Dungeness B’s rentabilitet. I henhold til de britiske myndigheder er der to fejl i Powergens analyse. For det første ansætter Powergen værkets samlede omkostninger for lavt. Ifølge BE’s data er Dungeness B's faktiske omkostninger højere, end Powergen havde antaget, navnlig drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne. På den måde øges Dungeness B’s omkostninger pr. MWh. |
| --- | --- |

(339)

De britiske myndigheder gav i deres bemærkninger til Powergens analyse udtryk for deres eget syn på Powergens modanalyse af Dungeness B’s rentabilitet. I henhold til de britiske myndigheder er der to fejl i Powergens analyse. For det første ansætter Powergen værkets samlede omkostninger for lavt. Ifølge BE’s data er Dungeness B's faktiske omkostninger højere, end Powergen havde antaget, navnlig drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne. På den måde øges Dungeness B’s omkostninger pr. MWh.

| (340) | De britiske myndigheder mener derimod, at Dungeness B’s effektivitet er blevet væsentligt bedre i de senere år. De hævder, at når historiske data viser en forbedring, bør man ikke gå ud fra, at effektiviteten fremover vil være som i de værste år, men snarere som i de senere år. Kraftværkets belastningsfaktor vil således stige til 61 %. På de måde reduceres Dungeness B’s omkostninger pr. MWh. |
| --- | --- |

(340)

De britiske myndigheder mener derimod, at Dungeness B’s effektivitet er blevet væsentligt bedre i de senere år. De hævder, at når historiske data viser en forbedring, bør man ikke gå ud fra, at effektiviteten fremover vil være som i de værste år, men snarere som i de senere år. Kraftværkets belastningsfaktor vil således stige til 61 %. På de måde reduceres Dungeness B’s omkostninger pr. MWh.

| (341) | De britiske myndigheder har under hensyn til de to forhold i betragtning 339 og 340 beregnet Dungeness B’s undgåelige omkostninger til ca. [...] GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på [...] GBP/MWh. |
| --- | --- |

(341)

De britiske myndigheder har under hensyn til de to forhold i betragtning 339 og 340 beregnet Dungeness B’s undgåelige omkostninger til ca. [...] GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på [...] GBP/MWh.

| (342) | Kommissionen har undersøgt Dungeness B’s undgåelige omkostninger under hensyn til forskellige prognoser, som er afhængige af, hvilke overslag over de samlede omkostninger og belastningsfaktoren, der er korrekte. Den er nået frem til følgende matrix:
  Tabel 8
  Dungeness B’s undgåelige omkostninger pr. MWh med en engrospris for el fra grundbelastningselværker på 16 GBP/MWh | De britiske myndigheders produktionsprognose | Powergen’s produktionsprognose |
| --- | --- | --- | --- |
| De britiske myndigheders omkostningsprognose | [...] | [...] |
| Powergen’s omkostningsprognose | [...] | 16,4 GBP/MWh |

(342)

Kommissionen har undersøgt Dungeness B’s undgåelige omkostninger under hensyn til forskellige prognoser, som er afhængige af, hvilke overslag over de samlede omkostninger og belastningsfaktoren, der er korrekte. Den er nået frem til følgende matrix:

Tabel 8

Dungeness B’s undgåelige omkostninger pr. MWh med en engrospris for el fra grundbelastningselværker på 16 GBP/MWh

De britiske myndigheders produktionsprognose

Powergen’s produktionsprognose

De britiske myndigheders omkostningsprognose

[...]

[...]

Powergen’s omkostningsprognose

[...]

16,4 GBP/MWh

| (343) | Stigninger i elprisen, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker fjerner sig fra 16/MWh, kommer både BE og BNFL til gode, og Kommissionen har regnet sig frem til, hvor høj strike-prisen skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger under de forskellige forhold:
  Tabel 9
  Hvor høj engrosprisen for el fra grundbelastningselværker skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger | De britiske myndigheders produktionsprognose | Powergen’s produktionsprognose |
| --- | --- | --- | --- |
| De britiske myndigheders omkostningsprognose | [...] | [...] |
| Powergen’s omkostningsprognose | [...] | 16,8 GBP/MWh |

(343)

Stigninger i elprisen, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker fjerner sig fra 16/MWh, kommer både BE og BNFL til gode, og Kommissionen har regnet sig frem til, hvor høj strike-prisen skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger under de forskellige forhold:

Tabel 9

Hvor høj engrosprisen for el fra grundbelastningselværker skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger

De britiske myndigheders produktionsprognose

Powergen’s produktionsprognose

De britiske myndigheders omkostningsprognose

[...]

[...]

Powergen’s omkostningsprognose

[...]

16,8 GBP/MWh

| (344) | Så snart engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger over ca. [...] GBP/MWh, kan Dungeness B, som det fremgår af tabel 9, i alle undtagen de værste tilfælde dække sine undgåelige omkostninger og er derfor ikke tabsgivende. Strike-prisen svarer til engrosprisen for el fra grundbelastningselværker, som nu ifølge betragtning 282-285 af og til skulle ligge et godt stykke over 20 GBP/MWh, og som man under alle omstændigheder altid har forventet ville ligge på 16-19 GBP/MWh, selv i det korte tidsrum, Dungeness B fortsat er i drift. Endvidere konstaterer Kommissionen, at med de nuværende elpriser vil Dungeness B være i stand til at dække sine undgåelige omkostninger selv under de værst tænkelige omstændigheder. |
| --- | --- |

(344)

Så snart engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger over ca. [...] GBP/MWh, kan Dungeness B, som det fremgår af tabel 9, i alle undtagen de værste tilfælde dække sine undgåelige omkostninger og er derfor ikke tabsgivende. Strike-prisen svarer til engrosprisen for el fra grundbelastningselværker, som nu ifølge betragtning 282-285 af og til skulle ligge et godt stykke over 20 GBP/MWh, og som man under alle omstændigheder altid har forventet ville ligge på 16-19 GBP/MWh, selv i det korte tidsrum, Dungeness B fortsat er i drift. Endvidere konstaterer Kommissionen, at med de nuværende elpriser vil Dungeness B være i stand til at dække sine undgåelige omkostninger selv under de værst tænkelige omstændigheder.

| (345) | Kommissionen anser derfor Dungeness B for at være et rentabelt aktiv. |
| --- | --- |

(345)

Kommissionen anser derfor Dungeness B for at være et rentabelt aktiv.

b)   Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt støtten er begrænset til et minimum

| (346) | I beslutningen om at indlede proceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om støtten var begrænset til et minimum, for det var ikke fastlagt, i hvilket omfang foranstaltning B, C og G var statsstøtte, og det nøjagtige støttebeløb under foranstaltning A var ikke fastsat. |
| --- | --- |

(346)

I beslutningen om at indlede proceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om støtten var begrænset til et minimum, for det var ikke fastlagt, i hvilket omfang foranstaltning B, C og G var statsstøtte, og det nøjagtige støttebeløb under foranstaltning A var ikke fastsat.

| (347) | Kommissionen minder om afsnit VI.2.a) og VI.2.b), hvor den konkluderede, at foranstaltning B, C og G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk.1. Støttepakken er derfor begrænset til foranstaltning A. |
| --- | --- |

(347)

Kommissionen minder om afsnit VI.2.a) og VI.2.b), hvor den konkluderede, at foranstaltning B, C og G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk.1. Støttepakken er derfor begrænset til foranstaltning A.

| (348) | Foranstaltning A omfatter statsstøtte, som skal opfylde tre former for forpligtelser: forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter, forvaltning af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukning af kernekraftværker. På det tidspunkt, proceduren blev indledt, fremstod forpligtelserne i forbindelse med hver af de tre kategorier, og dermed den tilknyttede statsstøtte, kun som skøn uden loft. |
| --- | --- |

(348)

Foranstaltning A omfatter statsstøtte, som skal opfylde tre former for forpligtelser: forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter, forvaltning af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukning af kernekraftværker. På det tidspunkt, proceduren blev indledt, fremstod forpligtelserne i forbindelse med hver af de tre kategorier, og dermed den tilknyttede statsstøtte, kun som skøn uden loft.

| (349) | Forpligtelser i tilknytning til forvaltning af brugt brændsel udgør størstedelen af de samlede forpligtelser. De består af betaling til BNFL for forvaltningstjenesteydelser i forbindelse med brændsel påfyldt BE’s reaktorer forud for omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato. Disse serviceydelser indgår allerede i en aftale, og det beløb, BE skylder BNFL i den forbindelse, er i de fleste tilfælde nøje fastlagt. |
| --- | --- |

(349)

Forpligtelser i tilknytning til forvaltning af brugt brændsel udgør størstedelen af de samlede forpligtelser. De består af betaling til BNFL for forvaltningstjenesteydelser i forbindelse med brændsel påfyldt BE’s reaktorer forud for omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato. Disse serviceydelser indgår allerede i en aftale, og det beløb, BE skylder BNFL i den forbindelse, er i de fleste tilfælde nøje fastlagt.

| (350) | Kommissionen mener alligevel, der bør sættes loft over, hvor stor en del af disse forpligtelser den britiske regering kan finansiere. De britiske myndigheder har derfor accepteret at ændre deres oprindelige skøn for disse forpligtelser, dvs. 2 185 000 000 GBP (51), til et loft over den støtte, der kan ydes til dækning af sådanne forpligtelser. |
| --- | --- |

(350)

Kommissionen mener alligevel, der bør sættes loft over, hvor stor en del af disse forpligtelser den britiske regering kan finansiere. De britiske myndigheder har derfor accepteret at ændre deres oprindelige skøn for disse forpligtelser, dvs. 2 185 000 000 GBP (51), til et loft over den støtte, der kan ydes til dækning af sådanne forpligtelser.

| (351) | Det er derimod vanskeligt at sætte et nøjagtigt tal på de forpligtelser, der er forbundet med nedlukning af kernekraftværker og forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om. |
| --- | --- |

(351)

Det er derimod vanskeligt at sætte et nøjagtigt tal på de forpligtelser, der er forbundet med nedlukning af kernekraftværker og forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om.

| (352) | Nedlukning af kernekraftværker er en meget speciel opgave. Der er kun ganske få erfaringer i hele verden med fuldstændigt afsluttet arbejde inden for dette område (52). Ifølge eksperter kan sådanne omkostninger beløbe sig til 15 % af de samlede investeringsomkostninger eller mere (53), eller til 50 % af den nukleare del af investeringen (54). Selv om sådanne skøn skulle vise sig at være fuldstændigt konsekvente og nøjagtige, skal der foretages en præcis beregning af de oprindelige investeringsomkostninger i et givet kraftværk for at opstille et skøn over nedlukningsomkostningerne, hvilket navnlig ville være vanskeligt for ældre kraftværker som BE’s, hvor optegnelserne over tidligere omkostninger er meget upræcise. |
| --- | --- |

(352)

Nedlukning af kernekraftværker er en meget speciel opgave. Der er kun ganske få erfaringer i hele verden med fuldstændigt afsluttet arbejde inden for dette område (52). Ifølge eksperter kan sådanne omkostninger beløbe sig til 15 % af de samlede investeringsomkostninger eller mere (53), eller til 50 % af den nukleare del af investeringen (54). Selv om sådanne skøn skulle vise sig at være fuldstændigt konsekvente og nøjagtige, skal der foretages en præcis beregning af de oprindelige investeringsomkostninger i et givet kraftværk for at opstille et skøn over nedlukningsomkostningerne, hvilket navnlig ville være vanskeligt for ældre kraftværker som BE’s, hvor optegnelserne over tidligere omkostninger er meget upræcise.

| (353) | Endvidere er de fleste af BE’s værker AGR-værker, som ikke blot adskiller sig fra værker i andre lande, men også i et vist omfang fra hinanden. Man kan derfor ikke forvente at kunne bygge på erfaringer enten fra andre lande eller fra Det Forenede Kongerige i et forsøg på at opstille et mere præcist skøn over omkostningerne ved nedlukning af BE's reaktorer. |
| --- | --- |

(353)

Endvidere er de fleste af BE’s værker AGR-værker, som ikke blot adskiller sig fra værker i andre lande, men også i et vist omfang fra hinanden. Man kan derfor ikke forvente at kunne bygge på erfaringer enten fra andre lande eller fra Det Forenede Kongerige i et forsøg på at opstille et mere præcist skøn over omkostningerne ved nedlukning af BE's reaktorer.

| (354) | Det er i sagens natur også vanskeligt at bestemme forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om. De vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel. Som det fremgår af erfaringerne fra Nirex Intermediate Level Waste-depotet, er det fortsat uvist, hvordan brugt nukleart brændsel skal endeligt bortskaffes i Det Forenede Kongerige. Erfaringer fra andre lande har også vist, at det kan være både en teknisk og en politisk udfordring at finde steder, hvor visse typer affald kan deponeres. Det er meget vanskeligt at bestemme omkostningerne ved en aktivitet tilstrækkeligt præcist, når der foreligger så få oplysninger om, hvordan aktiviteten skal gennemføres. Oplysninger fra de britiske myndigheder viser endvidere, at der kan være meget stor forskel på skøn over omkostninger til deponering fra institutioner i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(354)

Det er i sagens natur også vanskeligt at bestemme forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om. De vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel. Som det fremgår af erfaringerne fra Nirex Intermediate Level Waste-depotet, er det fortsat uvist, hvordan brugt nukleart brændsel skal endeligt bortskaffes i Det Forenede Kongerige. Erfaringer fra andre lande har også vist, at det kan være både en teknisk og en politisk udfordring at finde steder, hvor visse typer affald kan deponeres. Det er meget vanskeligt at bestemme omkostningerne ved en aktivitet tilstrækkeligt præcist, når der foreligger så få oplysninger om, hvordan aktiviteten skal gennemføres. Oplysninger fra de britiske myndigheder viser endvidere, at der kan være meget stor forskel på skøn over omkostninger til deponering fra institutioner i andre medlemsstater.

| (355) | Derfor mener Kommissionen, at forsøg på at fastsætte de maksimale omkostninger ved nedlukning og afvikling af forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, nødvendigvis må have en stor fejlmargin. Der er alvorlig risiko for at overvurdere omkostningerne. |
| --- | --- |

(355)

Derfor mener Kommissionen, at forsøg på at fastsætte de maksimale omkostninger ved nedlukning og afvikling af forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, nødvendigvis må have en stor fejlmargin. Der er alvorlig risiko for at overvurdere omkostningerne.

| (356) | I dette tilfælde mener Kommissionen derfor, at sættes der en høj uvis og sandsynligvis overvurderet værdi som loft for støtten, så svarer det faktisk til at tilsidesætte kravet om minimumsstøtte, for usikkerhedsmarginer kan nemlig åbne mulighed for unødvendig støtte, når de ikke holder stik. |
| --- | --- |

(356)

I dette tilfælde mener Kommissionen derfor, at sættes der en høj uvis og sandsynligvis overvurderet værdi som loft for støtten, så svarer det faktisk til at tilsidesætte kravet om minimumsstøtte, for usikkerhedsmarginer kan nemlig åbne mulighed for unødvendig støtte, når de ikke holder stik.

| (357) | Skal man sikre, at minimumsprincippet overholdes, ville det være meget bedre at undlade at forsøge at beregne et loft for støtten og i stedet indføre en ordning, som sigter mod at begrænse fremtidige udgifter til et minimum. |
| --- | --- |

(357)

Skal man sikre, at minimumsprincippet overholdes, ville det være meget bedre at undlade at forsøge at beregne et loft for støtten og i stedet indføre en ordning, som sigter mod at begrænse fremtidige udgifter til et minimum.

| (358) | De britiske myndigheder har således besluttet at indføre en række mekanismer med henblik herpå:






  a) | Det defineres præcist, hvilke kategorier af forpligtelser, staten kan overtage omkostningerne for. |
| --- | --- | --- |

(358)

De britiske myndigheder har således besluttet at indføre en række mekanismer med henblik herpå:

a)

Det defineres præcist, hvilke kategorier af forpligtelser, staten kan overtage omkostningerne for.

| b) | De britiske myndigheder overvåger disse omkostninger nøje, både forudgående og efterfølgende, via Nuclear Decommissioning Agency (NDA). |
| --- | --- |

b)

De britiske myndigheder overvåger disse omkostninger nøje, både forudgående og efterfølgende, via Nuclear Decommissioning Agency (NDA).

| c) | NDA giver nedlukningen i udbud, hvilket sikrer, at omkostningerne holdes på markedsniveau. |
| --- | --- |

c)

NDA giver nedlukningen i udbud, hvilket sikrer, at omkostningerne holdes på markedsniveau.

| d) | NDA's egne aktiviteter vil i sidste ende blive kontrolleret af det britiske handels- og industriministerium og af rigsrevisionen. |
| --- | --- |

d)

NDA's egne aktiviteter vil i sidste ende blive kontrolleret af det britiske handels- og industriministerium og af rigsrevisionen.

| e) | For at styrke Kommissionens kontrol med udgifterne yderligere, vil det oprindelige samlede skøn over begge forpligtelser (dvs. 1 629 000 000 GBP (55)) blive anvendt som tærskel. Hvis de kumulerede udgifter i forbindelse med de to forpligtelser overstiger tærsklen, modtager Kommissionen en supplerende rapport både om betalinger til dækning af omkostningsforpligtelser og om foranstaltninger til minimering af disse omkostninger. Rapporten baseres på analyser foretaget af uafhængige regnskabseksperter. |
| --- | --- |

e)

For at styrke Kommissionens kontrol med udgifterne yderligere, vil det oprindelige samlede skøn over begge forpligtelser (dvs. 1 629 000 000 GBP (55)) blive anvendt som tærskel. Hvis de kumulerede udgifter i forbindelse med de to forpligtelser overstiger tærsklen, modtager Kommissionen en supplerende rapport både om betalinger til dækning af omkostningsforpligtelser og om foranstaltninger til minimering af disse omkostninger. Rapporten baseres på analyser foretaget af uafhængige regnskabseksperter.

| (359) | Det er muligt, at enkelte, meget begrænsede beløb, som BE skylder BNFL i forbindelse med forpligtelser vedrørende brugt brændsel, kommer til at overstige det oprindelige skøn. Det vil navnlig være tilfældet, når enkelte brugte brændselselementer ikke svarer til specifikationerne og kræver særlig behandling. I så fald giver de nuværende aftaleordninger mellem BE og BNFL mulighed for at hæve den almindelige pris for forvaltning af brugt brændsel. Hvis det sker, modregnes de beløb, som staten skal betale på BE’s vegne for at indfri de forpligtelser, der overstiger det oprindelige skøn, i ovennævnte tærskel på 1 629 000 000 GBP, uden at tærsklen ændres. |
| --- | --- |

(359)

Det er muligt, at enkelte, meget begrænsede beløb, som BE skylder BNFL i forbindelse med forpligtelser vedrørende brugt brændsel, kommer til at overstige det oprindelige skøn. Det vil navnlig være tilfældet, når enkelte brugte brændselselementer ikke svarer til specifikationerne og kræver særlig behandling. I så fald giver de nuværende aftaleordninger mellem BE og BNFL mulighed for at hæve den almindelige pris for forvaltning af brugt brændsel. Hvis det sker, modregnes de beløb, som staten skal betale på BE’s vegne for at indfri de forpligtelser, der overstiger det oprindelige skøn, i ovennævnte tærskel på 1 629 000 000 GBP, uden at tærsklen ændres.

| (360) | Kommissionen mener, at beløbene i betragtning 350 og 358 bør beregnes ved brug af Kommissionens almindelige referencesats. I betragtning af tidsperiodens længde bør referencesatsen dog justeres hver femte år (56). |
| --- | --- |

(360)

Kommissionen mener, at beløbene i betragtning 350 og 358 bør beregnes ved brug af Kommissionens almindelige referencesats. I betragtning af tidsperiodens længde bør referencesatsen dog justeres hver femte år (56).

| (361) | Det er vigtigt at bemærke, at det loft og den tærskel, der omtales i betragtning 350 og 358, gælder for alle udgifter til indfrielse af forpligtelser, uanset om de finansieres af NLF eller staten. Det er ensbetydende med, at loft- og tærskelmekanismen automatisk tager hensyn til de midler, der er til rådighed i fonden. |
| --- | --- |

(361)

Det er vigtigt at bemærke, at det loft og den tærskel, der omtales i betragtning 350 og 358, gælder for alle udgifter til indfrielse af forpligtelser, uanset om de finansieres af NLF eller staten. Det er ensbetydende med, at loft- og tærskelmekanismen automatisk tager hensyn til de midler, der er til rådighed i fonden.

| (362) | Endelig indebærer omstruktureringspakken også fritagelse for skat af den stigning i BE-kraftværkernes bogførte værdi, som skyldes, at en del af de tilknyttede forpligtelser indfries af den britiske regering. Da disse forpligtelser plejede at blive opført i BE’s regnskaber, får muligheden for delvis indfrielse ved den britiske regerings mellemkomst deres værdi til at stige med et beløb svarende til højst den værdi, den britiske regering tegner sig for. |
| --- | --- |

(362)

Endelig indebærer omstruktureringspakken også fritagelse for skat af den stigning i BE-kraftværkernes bogførte værdi, som skyldes, at en del af de tilknyttede forpligtelser indfries af den britiske regering. Da disse forpligtelser plejede at blive opført i BE’s regnskaber, får muligheden for delvis indfrielse ved den britiske regerings mellemkomst deres værdi til at stige med et beløb svarende til højst den værdi, den britiske regering tegner sig for.

| (363) | I henhold til Det Forenede Kongeriges almindelige regnskabs- og finansieringsregler skal stigningen beskattes. Den fritagelse, regeringen indrømmer, kan derfor blive til konkurrencemæssig fordel for BE, som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Eventuel beskatning ville dog forringe BE’s muligheder for at indfri forpligtelserne på egen hånd, hvilket til gengæld ville øge den britiske regerings faktiske forpligtelser. Skattefritagelsens statsstøtteelement kan derfor helt eller delvist blive udlignet af en stigning i den endelige finansiering af de forpligtelser, regeringen skal indfri. Det egentlige statsstøtteelement i skattefritagelsen svarer kun til den del af fritagelsen, som ikke udlignes af en stigning i de beløb, som den britiske regering skal betale for at opfylde sit løfte om at indfri de nukleare forpligtelser. |
| --- | --- |

(363)

I henhold til Det Forenede Kongeriges almindelige regnskabs- og finansieringsregler skal stigningen beskattes. Den fritagelse, regeringen indrømmer, kan derfor blive til konkurrencemæssig fordel for BE, som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Eventuel beskatning ville dog forringe BE’s muligheder for at indfri forpligtelserne på egen hånd, hvilket til gengæld ville øge den britiske regerings faktiske forpligtelser. Skattefritagelsens statsstøtteelement kan derfor helt eller delvist blive udlignet af en stigning i den endelige finansiering af de forpligtelser, regeringen skal indfri. Det egentlige statsstøtteelement i skattefritagelsen svarer kun til den del af fritagelsen, som ikke udlignes af en stigning i de beløb, som den britiske regering skal betale for at opfylde sit løfte om at indfri de nukleare forpligtelser.

| (364) | Stigningen i kraftværkernes værdi er kun fiktiv, for forpligtelserne vil bestå, indtil den britiske regering anmodes om at gribe ind, og i det omfang det rent faktisk kan lade sig gøre, og skal i videst muligt omfang indfries af NLF, som BE bidrager til. Hvis regeringen havde betalt for manglende finansiering af forpligtelser på anden måde eller på et andet tidspunkt, f.eks. gennem ad hoc tilskud, da forpligtelserne opstod, ville der måske ikke have været behov for skattefritagelse. |
| --- | --- |

(364)

Stigningen i kraftværkernes værdi er kun fiktiv, for forpligtelserne vil bestå, indtil den britiske regering anmodes om at gribe ind, og i det omfang det rent faktisk kan lade sig gøre, og skal i videst muligt omfang indfries af NLF, som BE bidrager til. Hvis regeringen havde betalt for manglende finansiering af forpligtelser på anden måde eller på et andet tidspunkt, f.eks. gennem ad hoc tilskud, da forpligtelserne opstod, ville der måske ikke have været behov for skattefritagelse.

| (365) | Kommissionen anser derfor ikke skattefritagelsens statsstøtteelement for at være andet og mere, end hvad der er nødvendigt, for at støtten kan virkeliggøre omstruktureringens mål. |
| --- | --- |

(365)

Kommissionen anser derfor ikke skattefritagelsens statsstøtteelement for at være andet og mere, end hvad der er nødvendigt, for at støtten kan virkeliggøre omstruktureringens mål.

| (366) | Endelig bemærker Kommissionen, at en eventuel stigning i BE’s fortjeneste, f.eks. på grund af højere elpriser, stort set vil gå til at finansiere BE’s bidrag til NLF. En sådan stigning i BE’s bidrag ville automatisk indebære et fald i støtten. |
| --- | --- |

(366)

Endelig bemærker Kommissionen, at en eventuel stigning i BE’s fortjeneste, f.eks. på grund af højere elpriser, stort set vil gå til at finansiere BE’s bidrag til NLF. En sådan stigning i BE’s bidrag ville automatisk indebære et fald i støtten.

| (367) | Kommissionen mener derfor, at ovennævnte mekanismer tilsammen vil sikre, at statsstøtten under foranstaltning A reduceres til et minimum. |
| --- | --- |

(367)

Kommissionen mener derfor, at ovennævnte mekanismer tilsammen vil sikre, at statsstøtten under foranstaltning A reduceres til et minimum.

c)   Vedrørende forhindring af urimelig konkurrencefordrejning

| (368) | I rammebestemmelsernes punkt 35 hedder det: »Det er desuden en betingelse for tildeling af omstruktureringsstøtte, at der træffes foranstaltninger for i videst muligt omfang at opveje eventuelle skadelige virkninger på konkurrenter«. |
| --- | --- |

(368)

I rammebestemmelsernes punkt 35 hedder det: »Det er desuden en betingelse for tildeling af omstruktureringsstøtte, at der træffes foranstaltninger for i videst muligt omfang at opveje eventuelle skadelige virkninger på konkurrenter«.

| (369) | Bortset fra i undtagelsestilfælde, hvor det relevante markeds størrelse er uden betydning på fællesskabs- og EØS-niveau, eller hvor virksomhedens andel af det relevante marked er uden betydning, skal der gennemføres sådanne foranstaltninger, således at omstruktureringsplanens støtteelement er foreneligt med det fælles marked. De skal tage form af en begrænsning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet og stå i forhold til støttens fordrejende virkning. Man kan overveje at begrænse disse foranstaltninger, hvis de kan føre til en væsentlig forringelse af markedsstrukturen. |
| --- | --- |

(369)

Bortset fra i undtagelsestilfælde, hvor det relevante markeds størrelse er uden betydning på fællesskabs- og EØS-niveau, eller hvor virksomhedens andel af det relevante marked er uden betydning, skal der gennemføres sådanne foranstaltninger, således at omstruktureringsplanens støtteelement er foreneligt med det fælles marked. De skal tage form af en begrænsning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet og stå i forhold til støttens fordrejende virkning. Man kan overveje at begrænse disse foranstaltninger, hvis de kan føre til en væsentlig forringelse af markedsstrukturen.

| (370) | Hvis der er behov for kompensationsforanstaltninger, bestemmes deres form og omfang af markedskapaciteten. I tilfælde af strukturel overkapacitet på markedet, skal kompensationsforanstaltningerne tage form af en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten. Selvom der ikke er strukturel overkapacitet, kan der alligevel være behov for kompensationsforanstaltninger, men de kan tage form af andet end en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(370)

Hvis der er behov for kompensationsforanstaltninger, bestemmes deres form og omfang af markedskapaciteten. I tilfælde af strukturel overkapacitet på markedet, skal kompensationsforanstaltningerne tage form af en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten. Selvom der ikke er strukturel overkapacitet, kan der alligevel være behov for kompensationsforanstaltninger, men de kan tage form af andet end en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten.

i)   Det relevante marked

| (371) | I henhold til fodnote 20 i rammebestemmelserne omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder af EØS. |
| --- | --- |

(371)

I henhold til fodnote 20 i rammebestemmelserne omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder af EØS.

| (372) | Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden direktiv 96/92/EF trådte i kraft. |
| --- | --- |

(372)

Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden direktiv 96/92/EF trådte i kraft.

| (373) | Men medlemsstaternes handel med elektricitet er underlagt fysiske begrænsninger på grund af manglende samkøringskapacitet. Problemerne er endnu større, når geografiske begrænsninger reducerer mulighederne for at skabe nye samkøringslinjer. |
| --- | --- |

(373)

Men medlemsstaternes handel med elektricitet er underlagt fysiske begrænsninger på grund af manglende samkøringskapacitet. Problemerne er endnu større, når geografiske begrænsninger reducerer mulighederne for at skabe nye samkøringslinjer.

| (374) | I forbindelse med politikken for de transeuropæiske net har Kommissionen opstillet en liste over sådanne flaskehalse på det indre elmarked. Ifølge bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1229/2003/EF af 26. juni 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 1254/96/EF (57) er Det Forenede Kongerige et af de geografiske områder, der ikke er tilstrækkeligt knyttet til den resterende del af nettet til, at det fælles marked kan fungere som en helhed. |
| --- | --- |

(374)

I forbindelse med politikken for de transeuropæiske net har Kommissionen opstillet en liste over sådanne flaskehalse på det indre elmarked. Ifølge bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1229/2003/EF af 26. juni 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 1254/96/EF (57) er Det Forenede Kongerige et af de geografiske områder, der ikke er tilstrækkeligt knyttet til den resterende del af nettet til, at det fælles marked kan fungere som en helhed.

| (375) | Ud over at være isoleret fra den resterende del af Fællesskabets elnet er Det Forenede Kongeriges elmarked også karakteriseret ved sin meget specielle handelsordning. Denne specielle handelsordning, New Electricity Trading Arrangements (»NETA«), er hovedsageligt baseret på tosidige aftaler mellem værker, leverandører og kunder, i modsætning til de mere klassiske pool-markeder. Der er meget stor forskel på konkurrencevilkårene i forbindelse med NETA og på et pool-marked. Det fremgik tydeligt, da Det Forenede Kongerige skiftede fra en pool-struktur til NETA i 2001, og elengrospriserne faldt kraftigt. |
| --- | --- |

(375)

Ud over at være isoleret fra den resterende del af Fællesskabets elnet er Det Forenede Kongeriges elmarked også karakteriseret ved sin meget specielle handelsordning. Denne specielle handelsordning, New Electricity Trading Arrangements (»NETA«), er hovedsageligt baseret på tosidige aftaler mellem værker, leverandører og kunder, i modsætning til de mere klassiske pool-markeder. Der er meget stor forskel på konkurrencevilkårene i forbindelse med NETA og på et pool-marked. Det fremgik tydeligt, da Det Forenede Kongerige skiftede fra en pool-struktur til NETA i 2001, og elengrospriserne faldt kraftigt.

| (376) | På nuværende tidspunkt dækker NETA kun England og Wales. Det skotske marked er dog i høj grad knyttet til NETA, fordi elpriserne i Skotland indeksreguleres efter priserne i England og Wales. Endvidere skal NETA efter planerne meget snart udvides til at omfatte Skotland. Resultatet bliver et britisk marked, som skal begynde at fungere i 2005. Det skal dog bemærkes, at Skotland kun vil udgøre en begrænset del af dette marked, da installeret kapacitet i Skotland kun svarer til lidt over 10 % af installeret kapacitet i England og Wales. |
| --- | --- |

(376)

På nuværende tidspunkt dækker NETA kun England og Wales. Det skotske marked er dog i høj grad knyttet til NETA, fordi elpriserne i Skotland indeksreguleres efter priserne i England og Wales. Endvidere skal NETA efter planerne meget snart udvides til at omfatte Skotland. Resultatet bliver et britisk marked, som skal begynde at fungere i 2005. Det skal dog bemærkes, at Skotland kun vil udgøre en begrænset del af dette marked, da installeret kapacitet i Skotland kun svarer til lidt over 10 % af installeret kapacitet i England og Wales.

| (377) | Det nordirske elmarked vil ikke blive knyttet til det britiske inden for en overskuelig fremtid. De nuværende elforbindelser mellem Storbritannien og Nordirland er faktisk meget ringe (den nominelle kraft er på 0,5 GW, hvilket svarer til mindre end 1 % af den registrerede installerede kapacitet i Storbritannien). Konkurrencevilkårene i Nordirland vil derfor fortsat være meget anderledes end i Storbritannien. |
| --- | --- |

(377)

Det nordirske elmarked vil ikke blive knyttet til det britiske inden for en overskuelig fremtid. De nuværende elforbindelser mellem Storbritannien og Nordirland er faktisk meget ringe (den nominelle kraft er på 0,5 GW, hvilket svarer til mindre end 1 % af den registrerede installerede kapacitet i Storbritannien). Konkurrencevilkårene i Nordirland vil derfor fortsat være meget anderledes end i Storbritannien.

| (378) | Da BE kun opererer i Storbritannien, anser Kommissionen derfor Storbritannien for at være det relevante geografiske område for denne beslutning (58). |
| --- | --- |

(378)

Da BE kun opererer i Storbritannien, anser Kommissionen derfor Storbritannien for at være det relevante geografiske område for denne beslutning (58).

| (379) | I henhold til tal fra de britiske myndigheder lå den samlede installerede kapacitet i de 15 stater, der var EU-medlemmer på det tidspunkt, omstruktureringsplanen blev bekendtgjort, på ca. 565 GW. Den samlede registrerede installerede kapacitet i Storbritannien svarer til ca. 10 % heraf. Endvidere er Det Forenede Kongeriges marked, hvoraf Storbritannien tegner sig for ca. 95 %, et af de største i EØS, kun overgået af det tyske og det franske marked. Markedet kan derfor ikke anses for ubetydeligt i fællesskabs- og EØS-sammenhæng. |
| --- | --- |

(379)

I henhold til tal fra de britiske myndigheder lå den samlede installerede kapacitet i de 15 stater, der var EU-medlemmer på det tidspunkt, omstruktureringsplanen blev bekendtgjort, på ca. 565 GW. Den samlede registrerede installerede kapacitet i Storbritannien svarer til ca. 10 % heraf. Endvidere er Det Forenede Kongeriges marked, hvoraf Storbritannien tegner sig for ca. 95 %, et af de største i EØS, kun overgået af det tyske og det franske marked. Markedet kan derfor ikke anses for ubetydeligt i fællesskabs- og EØS-sammenhæng.

| (380) | BE’s kapacitet udgør ca. 14 % af den registrerede kapacitet i England og Wales og ca. 24 % i Skotland. BE kan derfor ikke anses for at have en ubetydelig andel af det relevante marked. |
| --- | --- |

(380)

BE’s kapacitet udgør ca. 14 % af den registrerede kapacitet i England og Wales og ca. 24 % i Skotland. BE kan derfor ikke anses for at have en ubetydelig andel af det relevante marked.

| (381) | Endelig er der mange andre aktører på det pågældende marked end BE: BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power og Powergen for blot at nævne et par af de større. Skulle BE forsvinde, opstår der hverken et monopol eller et snævert oligopol på det relevante marked. |
| --- | --- |

(381)

Endelig er der mange andre aktører på det pågældende marked end BE: BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power og Powergen for blot at nævne et par af de større. Skulle BE forsvinde, opstår der hverken et monopol eller et snævert oligopol på det relevante marked.

| (382) | Ovennævnte bekræfter Kommissionens oprindelige markedsanalyse som beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen bemærker, at ingen af de tredjeparter, som fremsatte bemærkninger, satte spørgsmålstegn ved disse foreløbige resultater. |
| --- | --- |

(382)

Ovennævnte bekræfter Kommissionens oprindelige markedsanalyse som beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen bemærker, at ingen af de tredjeparter, som fremsatte bemærkninger, satte spørgsmålstegn ved disse foreløbige resultater.

ii)   Kapacitet på markedet

| (383) | I beslutningen om at indlede proceduren gjorde Kommissionen det klart, at der ved vurdering af kapaciteten på et givet elmarked bør tages hensyn til de særlige fysiske kendetegn ved elektricitet og til de potentielt omfattende forstyrrelser, som elektricitetsudfald kan skabe både for økonomien og for borgernes dagligdag. Ved en vurdering af, hvorvidt der er strukturel overkapacitet, bør man derfor regne med en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin for at kunne dække spidsbelastningsefterspørgslen under alle rimelige forhold. |
| --- | --- |

(383)

I beslutningen om at indlede proceduren gjorde Kommissionen det klart, at der ved vurdering af kapaciteten på et givet elmarked bør tages hensyn til de særlige fysiske kendetegn ved elektricitet og til de potentielt omfattende forstyrrelser, som elektricitetsudfald kan skabe både for økonomien og for borgernes dagligdag. Ved en vurdering af, hvorvidt der er strukturel overkapacitet, bør man derfor regne med en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin for at kunne dække spidsbelastningsefterspørgslen under alle rimelige forhold.

| (384) | Kommissionen konstaterede, at kapacitetsmarginen på det relevante marked ikke var særligt høj sammenlignet med internationale standarder og tidligere værdier. Den konstaterede dog, at der muligvis var plads til et beskedent fald i denne kapacitetsmargin i sammenligning med enkelte andre medlemsstater eller værdier i Det Forenede Kongerige i 1995/1996. |
| --- | --- |

(384)

Kommissionen konstaterede, at kapacitetsmarginen på det relevante marked ikke var særligt høj sammenlignet med internationale standarder og tidligere værdier. Den konstaterede dog, at der muligvis var plads til et beskedent fald i denne kapacitetsmargin i sammenligning med enkelte andre medlemsstater eller værdier i Det Forenede Kongerige i 1995/1996.

| (385) | Tredjeparters bemærkninger angående strukturel overkapacitet har været koncentreret om prisudviklingen og vurderingen af den eksisterende kapacitetsmargin i Storbritannien. |
| --- | --- |

(385)

Tredjeparters bemærkninger angående strukturel overkapacitet har været koncentreret om prisudviklingen og vurderingen af den eksisterende kapacitetsmargin i Storbritannien.

| (386) | Nogle tredjeparter antydede, at der er en forbindelse med elprisernes udvikling og strukturel overkapacitet på markedet. På et så konkurrencepræget marked som NETA viser prisen efter deres mening, om der er behov for ny kapacitet. Hvis der er behov for ny kapacitet på et bestemt tidspunkt i fremtiden, udløser den forventede mangel på kapacitet i den pågældende periode en stigning i de tilsvarende terminspriser. Priserne vil stige så meget, at omkostningerne ved opførelse af nye værker dækkes, og nye aktører kommer ind på markedet. |
| --- | --- |

(386)

Nogle tredjeparter antydede, at der er en forbindelse med elprisernes udvikling og strukturel overkapacitet på markedet. På et så konkurrencepræget marked som NETA viser prisen efter deres mening, om der er behov for ny kapacitet. Hvis der er behov for ny kapacitet på et bestemt tidspunkt i fremtiden, udløser den forventede mangel på kapacitet i den pågældende periode en stigning i de tilsvarende terminspriser. Priserne vil stige så meget, at omkostningerne ved opførelse af nye værker dækkes, og nye aktører kommer ind på markedet.

| (387) | Selvom priserne er steget på det seneste, er de ifølge disse tredjeparter endnu ikke nået op på et sådant niveau, at de har fået nye aktører til at komme ind på markedet. Derfor må der være overkapacitet på markedet. |
| --- | --- |

(387)

Selvom priserne er steget på det seneste, er de ifølge disse tredjeparter endnu ikke nået op på et sådant niveau, at de har fået nye aktører til at komme ind på markedet. Derfor må der være overkapacitet på markedet.

| (388) | Kommissionen medgiver, at der er en sammenhæng mellem priserne på et givet marked og kapaciteten. Den mener dog, at elmarkeder som NETA er alt for komplicerede til, at man kan drage endelige konklusioner om strukturel overkapacitet på markedet udelukkende på basis af prisobservationer. |
| --- | --- |

(388)

Kommissionen medgiver, at der er en sammenhæng mellem priserne på et givet marked og kapaciteten. Den mener dog, at elmarkeder som NETA er alt for komplicerede til, at man kan drage endelige konklusioner om strukturel overkapacitet på markedet udelukkende på basis af prisobservationer.

| (389) | For det første har NETA i modsætning til pool-markeder ikke en ligevægtspris. NETA er baseret på tosidige aftaler, som kan være af meget forskellig art, og som ikke altid har let gennemskuelige prisrapporteringsmekanismer. Elektricitetsbørser som UKPX er mere gennemsigtige, men de repræsenterer ikke en tilstrækkeligt stor del af markedet til at gøre det muligt at drage egentlige konklusioner. De fokuserer endvidere på handel på kort sigt og er derfor af begrænset nytte, hvis man vil skaffe sig viden om den fremtidige udvikling. Man er derfor henvist til prisindekser fra uafhængige kilder som Heren eller Argus. Disse prisindekser har deres egne begrænsninger, for de refererer kun til engrosmarkedet, der tegner sig for ca. to tredjedele af den samlede eludveksling, og kan derfor ikke opfange andet end ekstreme fald i den forventede elproduktion. |
| --- | --- |

(389)

For det første har NETA i modsætning til pool-markeder ikke en ligevægtspris. NETA er baseret på tosidige aftaler, som kan være af meget forskellig art, og som ikke altid har let gennemskuelige prisrapporteringsmekanismer. Elektricitetsbørser som UKPX er mere gennemsigtige, men de repræsenterer ikke en tilstrækkeligt stor del af markedet til at gøre det muligt at drage egentlige konklusioner. De fokuserer endvidere på handel på kort sigt og er derfor af begrænset nytte, hvis man vil skaffe sig viden om den fremtidige udvikling. Man er derfor henvist til prisindekser fra uafhængige kilder som Heren eller Argus. Disse prisindekser har deres egne begrænsninger, for de refererer kun til engrosmarkedet, der tegner sig for ca. to tredjedele af den samlede eludveksling, og kan derfor ikke opfange andet end ekstreme fald i den forventede elproduktion.

| (390) | For det andet forudsætter begrundelsen i betragtning 389, at terminspriserne er et korrekt udtryk for den fremtidige situation på markedet. Kommissionen mener ikke, det altid vil være tilfældet. Priserne afspejler nemlig et mere kompliceret forhold, som i højere grad tager udgangspunkt i, hvordan henholdsvis køber og sælger mener, deres situation vil være i fremtiden. De er derfor baseret på forventninger til det fremtidige marked, som kan være meget urealistiske, for både udbud og efterspørgsel er udsat for mange udsving på det pågældende marked. Terminspriser er således i virkeligheden ikke udtryk for balancen mellem udbud og efterspørgsel i fremtiden, men snarere for, hvad nuværende aktører mener, den vil blive. Når man ser man bort fra udsving i brændselspriserne, er det én af grundene til, at terminspriser kan ændre sig meget med tiden, selv for en bestemt periode i fremtiden. |
| --- | --- |

(390)

For det andet forudsætter begrundelsen i betragtning 389, at terminspriserne er et korrekt udtryk for den fremtidige situation på markedet. Kommissionen mener ikke, det altid vil være tilfældet. Priserne afspejler nemlig et mere kompliceret forhold, som i højere grad tager udgangspunkt i, hvordan henholdsvis køber og sælger mener, deres situation vil være i fremtiden. De er derfor baseret på forventninger til det fremtidige marked, som kan være meget urealistiske, for både udbud og efterspørgsel er udsat for mange udsving på det pågældende marked. Terminspriser er således i virkeligheden ikke udtryk for balancen mellem udbud og efterspørgsel i fremtiden, men snarere for, hvad nuværende aktører mener, den vil blive. Når man ser man bort fra udsving i brændselspriserne, er det én af grundene til, at terminspriser kan ændre sig meget med tiden, selv for en bestemt periode i fremtiden.

| (391) | For det tredje forholder det sig således, at selv hvis man antager, at rapporterede priser er helt relevante og afspejler udbud og efterspørgsel korrekt, er det ikke logisk både at konkludere, at priserne ikke giver mulighed for fuld dækning af nye aktørers omkostninger, og at der er overkapacitet eller endda strukturel overkapacitet på markedet. |
| --- | --- |

(391)

For det tredje forholder det sig således, at selv hvis man antager, at rapporterede priser er helt relevante og afspejler udbud og efterspørgsel korrekt, er det ikke logisk både at konkludere, at priserne ikke giver mulighed for fuld dækning af nye aktørers omkostninger, og at der er overkapacitet eller endda strukturel overkapacitet på markedet.

| (392) | Kommissionen mener derfor ikke, at priserne alene er en tilstrækkeligt pålidelig indikator for, hvorvidt et elektricitetsmarked som NETA har strukturel overkapacitet eller ej. |
| --- | --- |

(392)

Kommissionen mener derfor ikke, at priserne alene er en tilstrækkeligt pålidelig indikator for, hvorvidt et elektricitetsmarked som NETA har strukturel overkapacitet eller ej.

| (393) | Kommissionen konstaterer dog, at terminspriserne for vinterhalvåret er steget meget kraftigt, siden BE fik problemer. Ifølge flere prisrapporteringsagenturer kommer vinterens priser for el fra grundbelastningselværker til at ligge på over 20 GBP/MWh i de næste par år og kan endda nå op på 27 GBP/MWh (59). Denne udvikling i opadgående retning lader til at fortsætte og være bæredygtig. De anslåede omkostninger for nye aktører ligger på 20-25 GBP/MWh (60). |
| --- | --- |

(393)

Kommissionen konstaterer dog, at terminspriserne for vinterhalvåret er steget meget kraftigt, siden BE fik problemer. Ifølge flere prisrapporteringsagenturer kommer vinterens priser for el fra grundbelastningselværker til at ligge på over 20 GBP/MWh i de næste par år og kan endda nå op på 27 GBP/MWh (59). Denne udvikling i opadgående retning lader til at fortsætte og være bæredygtig. De anslåede omkostninger for nye aktører ligger på 20-25 GBP/MWh (60).

| (394) | Kommissionen er overbevist om, at det er lettere at vurdere, om der er overkapacitet, hvis man analyserer de faktiske tal for installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgsel. Den margin, der er mellem installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger (61), kaldes systemets kapacitetsmargin. Hvis man skal vurdere, om der er strukturel overkapacitet på markedet, skal man således vurdere, om den nuværende og den forventede kapacitetsmargin er tilstrækkelig. |
| --- | --- |

(394)

Kommissionen er overbevist om, at det er lettere at vurdere, om der er overkapacitet, hvis man analyserer de faktiske tal for installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgsel. Den margin, der er mellem installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger (61), kaldes systemets kapacitetsmargin. Hvis man skal vurdere, om der er strukturel overkapacitet på markedet, skal man således vurdere, om den nuværende og den forventede kapacitetsmargin er tilstrækkelig.

| (395) | Det er helt klart en meget vanskelig opgave at fastsætte en bestemt kvantitativ norm for en passende kapacitetsmargin. Normen ville være afhængig af en række parametre, som er forskellige fra net til net. Den ville også være meget afhængig af kravet om forsyningssikkerhed, som igen ville være forbundet med mindre objektive forhold, som f.eks. de psykologiske konsekvenser af en given periode uden elektricitet i en bestemt region. |
| --- | --- |

(395)

Det er helt klart en meget vanskelig opgave at fastsætte en bestemt kvantitativ norm for en passende kapacitetsmargin. Normen ville være afhængig af en række parametre, som er forskellige fra net til net. Den ville også være meget afhængig af kravet om forsyningssikkerhed, som igen ville være forbundet med mindre objektive forhold, som f.eks. de psykologiske konsekvenser af en given periode uden elektricitet i en bestemt region.

| (396) | Selv hvis alle fysiske og psykologiske parametre lå fast, ville den nødvendige kapacitetsmargin med sikkerhed også være meget afhængig af markedsstrukturen. Nogle eksperter mener, at mere liberale markeder ikke har brug for så stor en kapacitetsmargin som stærkt regulerede centraliserede markeder, selvom de fleste er enige om, at det ikke er muligt at sætte tal på denne virkning på indeværende tidspunkt, fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt historisk bevismateriale. |
| --- | --- |

(396)

Selv hvis alle fysiske og psykologiske parametre lå fast, ville den nødvendige kapacitetsmargin med sikkerhed også være meget afhængig af markedsstrukturen. Nogle eksperter mener, at mere liberale markeder ikke har brug for så stor en kapacitetsmargin som stærkt regulerede centraliserede markeder, selvom de fleste er enige om, at det ikke er muligt at sætte tal på denne virkning på indeværende tidspunkt, fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt historisk bevismateriale.

| (397) | Endvidere viser kommentarer fra tredjeparter, at der er forskellig opfattelse af, hvor stor Storbritanniens kapacitetsmargin bør være. I de fleste kommentarer henvises der til tal fra de »Seven Year Statements«, som udgives af National Grid Transco (NGTransco), der ejer netværket i England og Wales. I disse rapporter anfører NGTransco, at en kapacitetsmargin på 20 % bør være det nominelle benchmark til planlægningsformål. NGTransco antyder dog, at det muligvis er tilstrækkeligt med en mindre kapacitetsmargin ved realtidsforvaltning af systemet, og nævner i den forbindelse 10 %. |
| --- | --- |

(397)

Endvidere viser kommentarer fra tredjeparter, at der er forskellig opfattelse af, hvor stor Storbritanniens kapacitetsmargin bør være. I de fleste kommentarer henvises der til tal fra de »Seven Year Statements«, som udgives af National Grid Transco (NGTransco), der ejer netværket i England og Wales. I disse rapporter anfører NGTransco, at en kapacitetsmargin på 20 % bør være det nominelle benchmark til planlægningsformål. NGTransco antyder dog, at det muligvis er tilstrækkeligt med en mindre kapacitetsmargin ved realtidsforvaltning af systemet, og nævner i den forbindelse 10 %.

| (398) | Drax og Greenpeace har foreslået 10 % som benchmark for en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin, når det skal vurderes, om der foreligger strukturel overkapacitet. Andre organisationer foretrak at beholde de 20 %, herunder institutter, som Greenpeace havde bedt om at udarbejde rapporter om spørgsmålet (62). |
| --- | --- |

(398)

Drax og Greenpeace har foreslået 10 % som benchmark for en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin, når det skal vurderes, om der foreligger strukturel overkapacitet. Andre organisationer foretrak at beholde de 20 %, herunder institutter, som Greenpeace havde bedt om at udarbejde rapporter om spørgsmålet (62).

| (399) | NGTransco tilkendegiver i sine egne bemærkninger, hvilket af de to tal, der bør anvendes til at vurdere, om der foreligger strukturel overkapacitet. Det hedder nemlig, at »som systemoperatør for England og Wales mener vi ikke, at marginer på under 20 % kan være udtryk for overkapacitet på markedet i England og Wales«. |
| --- | --- |

(399)

NGTransco tilkendegiver i sine egne bemærkninger, hvilket af de to tal, der bør anvendes til at vurdere, om der foreligger strukturel overkapacitet. Det hedder nemlig, at »som systemoperatør for England og Wales mener vi ikke, at marginer på under 20 % kan være udtryk for overkapacitet på markedet i England og Wales«.

| (400) | Kommissionen mener derfor, at 20 % er det korrekte benchmark til vurdering af kapaciteten på markedet i England og Wales. Selvom det skotske marked snart knyttes til markedet i England og Wales, vil der fortsat være en meget skarp fysisk adskillelse mellem markederne. Samkøringslinjen mellem de to regioner har en kapacitet på 2 200 MW. Det er for lidt til at sikre fuld fleksibilitet og til at udligne de enkelte regioners mangel på eller overskud af elkraft. Den anvendes faktisk næsten hele tiden til eksport af energi fra Skotland til England og Wales. Der er tale om en væsentlig begrænsning, og derfor mener Kommissionen, at det nævnte benchmark på 20 % bør forhøjes i forbindelse med de samlede tal for Storbritannien. |
| --- | --- |

(400)

Kommissionen mener derfor, at 20 % er det korrekte benchmark til vurdering af kapaciteten på markedet i England og Wales. Selvom det skotske marked snart knyttes til markedet i England og Wales, vil der fortsat være en meget skarp fysisk adskillelse mellem markederne. Samkøringslinjen mellem de to regioner har en kapacitet på 2 200 MW. Det er for lidt til at sikre fuld fleksibilitet og til at udligne de enkelte regioners mangel på eller overskud af elkraft. Den anvendes faktisk næsten hele tiden til eksport af energi fra Skotland til England og Wales. Der er tale om en væsentlig begrænsning, og derfor mener Kommissionen, at det nævnte benchmark på 20 % bør forhøjes i forbindelse med de samlede tal for Storbritannien.

| (401) | Det engelske og walisiske marked tegner sig i geografisk henseende for langt størstedelen af det britiske marked. Endvidere er de fleste økonomiske data baseret på den del af markedet, for de skotske priser fastsættes i overensstemmelse med de engelske og walisiske data. De allerfleste kommentarer fra tredjeparter vedrører også den engelske og walisiske del. Kommissionen startede derfor sin markedsanalyse med den del. |
| --- | --- |

(401)

Det engelske og walisiske marked tegner sig i geografisk henseende for langt størstedelen af det britiske marked. Endvidere er de fleste økonomiske data baseret på den del af markedet, for de skotske priser fastsættes i overensstemmelse med de engelske og walisiske data. De allerfleste kommentarer fra tredjeparter vedrører også den engelske og walisiske del. Kommissionen startede derfor sin markedsanalyse med den del.

| (402) | Historiske erfaringer viser, at samkøringslinjen mellem de to dele næsten udelukkende har været anvendt til eksport fra Skotland til England og Wales. NGTransco betragter samkøringslinjens kapacitet som en kilde til elkraft for England og Wales. Omvendt anser Scottish Power, som er den skotske operatør, der er ansvarlig for den del af Skotland, som grænser op til England, samkøringslinjen for at være forbeholdt til eksport. Under hensyn til tidligere erfaringer og de lokale operatørers forventninger vil Kommissionen derfor i resten af denne beslutning henregne den kapacitet, der forehaves i kraft af samkøringslinjen mellem England og Wales/Skotland, til England og Wales. |
| --- | --- |

(402)

Historiske erfaringer viser, at samkøringslinjen mellem de to dele næsten udelukkende har været anvendt til eksport fra Skotland til England og Wales. NGTransco betragter samkøringslinjens kapacitet som en kilde til elkraft for England og Wales. Omvendt anser Scottish Power, som er den skotske operatør, der er ansvarlig for den del af Skotland, som grænser op til England, samkøringslinjen for at være forbeholdt til eksport. Under hensyn til tidligere erfaringer og de lokale operatørers forventninger vil Kommissionen derfor i resten af denne beslutning henregne den kapacitet, der forehaves i kraft af samkøringslinjen mellem England og Wales/Skotland, til England og Wales.

| (403) | Der er kun en enkelt netoperatør i hele England og Wales, nemlig NGTransco. Kommissionen har baseret sin analyse af kapaciteten inden for den del på NGTranscos prognose, som offentliggøres regelmæssigt i virksomhedens »Seven Year Statement«. |
| --- | --- |

(403)

Der er kun en enkelt netoperatør i hele England og Wales, nemlig NGTransco. Kommissionen har baseret sin analyse af kapaciteten inden for den del på NGTranscos prognose, som offentliggøres regelmæssigt i virksomhedens »Seven Year Statement«.

| (404) | Siden proceduren blev indledt, har NGTransco ændret sin prognose for det engelske og walisiske markeds kapacitetsmargin. Kommissionen fik tilsendt en ny prognose sammen med NGTranscos oplysninger. NGTransco offentliggjorde en endnu nyere udgave af samme prognose i sin »Seven Year Statement« for 2004 (63). |
| --- | --- |

(404)

Siden proceduren blev indledt, har NGTransco ændret sin prognose for det engelske og walisiske markeds kapacitetsmargin. Kommissionen fik tilsendt en ny prognose sammen med NGTranscos oplysninger. NGTransco offentliggjorde en endnu nyere udgave af samme prognose i sin »Seven Year Statement« for 2004 (63).

| (405) | Kommissionen anvendte sidstnævnte nyere udgave til sin analyse. Den tager faktisk udgangspunkt i de samme grundlæggende forventninger, navnlig for så vidt angår input-data, som den prognose, NGTransco anså for relevant i det materiale, den indsendte til Kommissionen. Den indeholder blot nyere data om markedsudviklingen. |
| --- | --- |

(405)

Kommissionen anvendte sidstnævnte nyere udgave til sin analyse. Den tager faktisk udgangspunkt i de samme grundlæggende forventninger, navnlig for så vidt angår input-data, som den prognose, NGTransco anså for relevant i det materiale, den indsendte til Kommissionen. Den indeholder blot nyere data om markedsudviklingen.

| (406) | Prognosen opererer med tre scenarier. I det mest optimistiske scenarium (»SYS«) forudsættes produktionskapaciteten at svare til undertegnede transmissionsaftaler. I det mest pessimistiske scenarium (»eksisterende eller under opførelse«) forudsættes det, at der ikke vil være andre værker til rådighed end de eksisterende og dem, der netop er under opførelse. I det mellemliggende scenarium (»tilsagn«) forudsættes de forhåndenværende værker at tælle eksisterende værker, værker, som allerede er under opførelse, og værker, som der allerede er givet tilsagn til som foreskrevet i »Electricity Act« og »Energy Act«. |
| --- | --- |

(406)

Prognosen opererer med tre scenarier. I det mest optimistiske scenarium (»SYS«) forudsættes produktionskapaciteten at svare til undertegnede transmissionsaftaler. I det mest pessimistiske scenarium (»eksisterende eller under opførelse«) forudsættes det, at der ikke vil være andre værker til rådighed end de eksisterende og dem, der netop er under opførelse. I det mellemliggende scenarium (»tilsagn«) forudsættes de forhåndenværende værker at tælle eksisterende værker, værker, som allerede er under opførelse, og værker, som der allerede er givet tilsagn til som foreskrevet i »Electricity Act« og »Energy Act«.

| (407) | Nedenstående skema sammenfatter prognosen med de tre scenarier.
  Tabel 10
  NGTransco’s scenarier for England og Wales’ kapacitetsmargin (2004)












  Scenarier | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SYS | 22 | 21 | 23,1 | 26,8 | 24,5 | 25,6 | 22,5 |
| Tilsagn | 22 | 21,1 | 22,8 | 24,3 | 21,6 | 22,5 | 19,1 |
| Eksisterende og under opførelse | 22 | 21,1 | 18,7 | 17,1 | 14,5 | 12,8 | 9,5 |
| NB: Kapacitetsmargin over spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger. Samkøringslinjerne med Frankrig og Skotland antages at blive brugt udelukkende til import. |

(407)

Nedenstående skema sammenfatter prognosen med de tre scenarier.

Tabel 10

NGTransco’s scenarier for England og Wales’ kapacitetsmargin (2004)

Scenarier

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

SYS

22

21

23,1

26,8

24,5

25,6

22,5

Tilsagn

22

21,1

22,8

24,3

21,6

22,5

19,1

Eksisterende og under opførelse

22

21,1

18,7

17,1

14,5

12,8

9,5

NB: Kapacitetsmargin over spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger. Samkøringslinjerne med Frankrig og Skotland antages at blive brugt udelukkende til import.

| (408) | De tre scenarier adskiller sig hovedsageligt fra hinanden i de sidste år. Det er ikke nogen overraskelse, for de bygger på antagelser, som først og fremmest udviser forskelle på sigt. Men de pågældende år er ikke så relevante, når det drejer sig om at vurdere, om der er overkapacitet på markedet på indeværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(408)

De tre scenarier adskiller sig hovedsageligt fra hinanden i de sidste år. Det er ikke nogen overraskelse, for de bygger på antagelser, som først og fremmest udviser forskelle på sigt. Men de pågældende år er ikke så relevante, når det drejer sig om at vurdere, om der er overkapacitet på markedet på indeværende tidspunkt.

| (409) | I de næste tre år regner man i de tre scenarier med en kapacitetsmargin på mellem 18,7 % og 23,1 %, med et gennemsnit på ca. 21,5 %. Tallet ligger lidt over det nævnte benchmark på 20 %. Forskellen mellem 21,5 % og 20 %, svarende til spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger, er på 1,5 % af 57 000 MW (64), dvs. 855 MW. Alle BE’s kernekraftværker har en kapacitet på over 855 MW. Da tallet oven i købet er et statistisk gennemsnit, mener Kommissionen ikke, det er tilstrækkeligt statistisk signifikant til at svare til strukturel overkapacitet. |
| --- | --- |

(409)

I de næste tre år regner man i de tre scenarier med en kapacitetsmargin på mellem 18,7 % og 23,1 %, med et gennemsnit på ca. 21,5 %. Tallet ligger lidt over det nævnte benchmark på 20 %. Forskellen mellem 21,5 % og 20 %, svarende til spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger, er på 1,5 % af 57 000 MW (64), dvs. 855 MW. Alle BE’s kernekraftværker har en kapacitet på over 855 MW. Da tallet oven i købet er et statistisk gennemsnit, mener Kommissionen ikke, det er tilstrækkeligt statistisk signifikant til at svare til strukturel overkapacitet.

| (410) | I de følgende år bliver forskellen mellem de tre scenarier større, hvilket gør det endnu vanskeligere at drage meningsfyldte konklusioner på grundlag heraf. Kommissionen konstaterer dog, at gennemsnittet for de tre scenarier i disse år svinger mellem 17,0 % og 22,7 %, med to år på ca. 20,2 %. Der synes således at være en generel tendens til at have en kapacitetsmargin på ca. 20 %, med forbehold af en vis fejlmargin. |
| --- | --- |

(410)

I de følgende år bliver forskellen mellem de tre scenarier større, hvilket gør det endnu vanskeligere at drage meningsfyldte konklusioner på grundlag heraf. Kommissionen konstaterer dog, at gennemsnittet for de tre scenarier i disse år svinger mellem 17,0 % og 22,7 %, med to år på ca. 20,2 %. Der synes således at være en generel tendens til at have en kapacitetsmargin på ca. 20 %, med forbehold af en vis fejlmargin.

| (411) | Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er strukturel overkapacitet på elmarkedet i England og Wales. |
| --- | --- |

(411)

Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er strukturel overkapacitet på elmarkedet i England og Wales.

| (412) | I Skotland er der i modsætning til England og Wales to netoperatører: Scottish and Southern Electricity og Scottish Power. De to operatører offentliggør prognoser for deres eget regionale område. Disse prognoser er dog mindre detaljerede end NGTransco’s med hensyn til eventuelle scenarier for fremtiden. Kommissionen har af den grund koncentreret sin analyse af Skotland om den nuværende situation og har derfor mindre behov for forskellige scenarier. |
| --- | --- |

(412)

I Skotland er der i modsætning til England og Wales to netoperatører: Scottish and Southern Electricity og Scottish Power. De to operatører offentliggør prognoser for deres eget regionale område. Disse prognoser er dog mindre detaljerede end NGTransco’s med hensyn til eventuelle scenarier for fremtiden. Kommissionen har af den grund koncentreret sin analyse af Skotland om den nuværende situation og har derfor mindre behov for forskellige scenarier.

| (413) | Da ingen af de to skotske operatører har fremsat kommentarer til Kommissionen i forbindelse med proceduren, baseres analysen på offentligt tilgængelige dokumenter. For Scottish and Southern Electricity brugte Kommissionen tallene i operatørens »Seven Year Statement« fra 2003 (65). For Scottish Power brugte Kommissionen tallene i operatørens »Transmission Seven Year Statement« fra april 2003 (66). |
| --- | --- |

(413)

Da ingen af de to skotske operatører har fremsat kommentarer til Kommissionen i forbindelse med proceduren, baseres analysen på offentligt tilgængelige dokumenter. For Scottish and Southern Electricity brugte Kommissionen tallene i operatørens »Seven Year Statement« fra 2003 (65). For Scottish Power brugte Kommissionen tallene i operatørens »Transmission Seven Year Statement« fra april 2003 (66).

| (414) | Nedenstående skema indeholder en oversigt over forventet spidsbelastningsefterspørgsel og installeret kapacitet i de forskellige geografiske områder i 2004/2005.
  Tabel 11
  Prognoser for Storbritanniens kapacitet og efterspørgsel i 2004/2005. Alle tal er i MW






  Kapacitet forbundet med Scottish Power’s netværk | 7 127 |
| --- | --- | --- |
| Kapacitet forbundet med Scottish and Southern Electricity’s netværk | 2 844 |
| Kapacitet forbundet med NGTransco’s netværk, eksklusive samkøringslinjer | 63 998 |
| Irland/Skotland samkøringskapacitet | 500 |
| Frankrig/England samkøringskapacitet | 2 000 |
| Forhåndenværende kapacitet i Storbritannien | 76 469 |
| Maksimal efterspørgsel i Scottish Power’s område | 4 269 |
| Maksimal efterspørgsel i Scottish and Southern Electricity’s område | 1 684 |
| Spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger i NGTransco’s område | 55 900 |
| Samlet spidsbelastningsefterspørgsel (67) | 61 853 |

(414)

Nedenstående skema indeholder en oversigt over forventet spidsbelastningsefterspørgsel og installeret kapacitet i de forskellige geografiske områder i 2004/2005.

Tabel 11

Prognoser for Storbritanniens kapacitet og efterspørgsel i 2004/2005. Alle tal er i MW

Kapacitet forbundet med Scottish Power’s netværk

7 127

Kapacitet forbundet med Scottish and Southern Electricity’s netværk

2 844

Kapacitet forbundet med NGTransco’s netværk, eksklusive samkøringslinjer

63 998

Irland/Skotland samkøringskapacitet

500

Frankrig/England samkøringskapacitet

2 000

Forhåndenværende kapacitet i Storbritannien

76 469

Maksimal efterspørgsel i Scottish Power’s område

4 269

Maksimal efterspørgsel i Scottish and Southern Electricity’s område

1 684

Spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger i NGTransco’s område

55 900

Samlet spidsbelastningsefterspørgsel (67)

61 853

| (415) | Storbritanniens kapacitetsmargin ligger derfor på ca. 23,6 % (68). Tallet er højere end det benchmark på 20 %, der blev nævnt i betragtning 400, men, som anført, skal et benchmark på 20 % for et fleksibelt netværk som det i England og Wales øges for at tage højde for begrænsninger i netværk med flaskehalse. Tallene forudsætter endvidere, at samkøringslinjerne med Nordirland og Frankrig kan udnyttes fuldt ud til import, hvilket ikke altid er givet. Hvis samkøringslinjerne anvendes til eksport på tidspunktet for spidsbelastningsefterspørgsel under en gennemsnitskuldebølge, trækkes deres kapacitet fra den forhåndenværende kapacitet og lægges til efterspørgslen, hvorved kapacitetsmarginen falder til 15,5 %. |
| --- | --- |

(415)

Storbritanniens kapacitetsmargin ligger derfor på ca. 23,6 % (68). Tallet er højere end det benchmark på 20 %, der blev nævnt i betragtning 400, men, som anført, skal et benchmark på 20 % for et fleksibelt netværk som det i England og Wales øges for at tage højde for begrænsninger i netværk med flaskehalse. Tallene forudsætter endvidere, at samkøringslinjerne med Nordirland og Frankrig kan udnyttes fuldt ud til import, hvilket ikke altid er givet. Hvis samkøringslinjerne anvendes til eksport på tidspunktet for spidsbelastningsefterspørgsel under en gennemsnitskuldebølge, trækkes deres kapacitet fra den forhåndenværende kapacitet og lægges til efterspørgslen, hvorved kapacitetsmarginen falder til 15,5 %.

| (416) | Kommissionen mener derfor ikke, at der er statistisk signifikant strukturel overkapacitet på det britiske marked. |
| --- | --- |

(416)

Kommissionen mener derfor ikke, at der er statistisk signifikant strukturel overkapacitet på det britiske marked.

| (417) | Kommissionen mener derfor ikke, at der er strukturel overkapacitet på det relevante marked. |
| --- | --- |

(417)

Kommissionen mener derfor ikke, at der er strukturel overkapacitet på det relevante marked.

| (418) | Kompensationsforanstaltninger i form af uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten er derfor ikke obligatoriske. |
| --- | --- |

(418)

Kompensationsforanstaltninger i form af uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten er derfor ikke obligatoriske.

iii)   Støttens konsekvenser for konkurrencen på det relevante marked

| (419) | Da der ikke er strukturel overkapacitet på det relevante marked, er Kommissionen nødt til at vurdere behovet for kompensationsforanstaltninger og deres form efter sagens beskaffenhed. Eventuelle kompensationsforanstaltninger skal tage hensyn til støttens mulige konkurrencefordrejende virkninger. |
| --- | --- |

(419)

Da der ikke er strukturel overkapacitet på det relevante marked, er Kommissionen nødt til at vurdere behovet for kompensationsforanstaltninger og deres form efter sagens beskaffenhed. Eventuelle kompensationsforanstaltninger skal tage hensyn til støttens mulige konkurrencefordrejende virkninger.

| (420) | De britiske myndigheder hævder, at støttepakken ikke indvirker på konkurrencen. Ifølge dem afhænger kernekraftværkernes økonomiske evne til at producere elektricitet inden for NETA af deres kortsigtede marginalomkostninger. Markedet fungerer til enhver tid, som om kraftværkerne anvendes i rækkefølge efter, hvem der har de laveste kortsigtede marginalomkostninger, indtil deres kumulerede kapacitet dækker efterspørgslen. På det tidspunkt fastsættes elektricitetsprisen på grundlag af de kortsigtede marginalomkostninger i det sidste kraftværk, der tages i anvendelse, det såkaldte marginalkraftværk. |
| --- | --- |

(420)

De britiske myndigheder hævder, at støttepakken ikke indvirker på konkurrencen. Ifølge dem afhænger kernekraftværkernes økonomiske evne til at producere elektricitet inden for NETA af deres kortsigtede marginalomkostninger. Markedet fungerer til enhver tid, som om kraftværkerne anvendes i rækkefølge efter, hvem der har de laveste kortsigtede marginalomkostninger, indtil deres kumulerede kapacitet dækker efterspørgslen. På det tidspunkt fastsættes elektricitetsprisen på grundlag af de kortsigtede marginalomkostninger i det sidste kraftværk, der tages i anvendelse, det såkaldte marginalkraftværk.

| (421) | Ifølge de britiske myndigheder tager støtten udelukkende sigte på kernekraftværkerne. Den ændrer ikke deres kortsigtede marginalomkostninger i et sådant omfang, at de får en anden indplacering i rækkefølgen. Endvidere vil de kortsigtede marginalomkostninger i BE's kernekraftværker til enhver tid være lavere end de tilsvarende omkostninger i marginalværket. Støtten vil aldrig få konsekvenser hverken for BE’s konkurrenters evne til at producere elektricitet eller den pris, de kan sælge den producerede elektricitet til. Støtten vil derfor ikke få konsekvenser for BE’s konkurrenter. |
| --- | --- |

(421)

Ifølge de britiske myndigheder tager støtten udelukkende sigte på kernekraftværkerne. Den ændrer ikke deres kortsigtede marginalomkostninger i et sådant omfang, at de får en anden indplacering i rækkefølgen. Endvidere vil de kortsigtede marginalomkostninger i BE's kernekraftværker til enhver tid være lavere end de tilsvarende omkostninger i marginalværket. Støtten vil aldrig få konsekvenser hverken for BE’s konkurrenters evne til at producere elektricitet eller den pris, de kan sælge den producerede elektricitet til. Støtten vil derfor ikke få konsekvenser for BE’s konkurrenter.

| (422) | Ifølge Kommissionen holder de argumenter, de britiske myndigheder fremsætter, kun på det ideelle marked, som er baseret på en enkelt fuldstændigt gennemsigtig auktionsproces. Men som det fremgår af betragtning 389 og 390 er NETA ikke et sådant marked. |
| --- | --- |

(422)

Ifølge Kommissionen holder de argumenter, de britiske myndigheder fremsætter, kun på det ideelle marked, som er baseret på en enkelt fuldstændigt gennemsigtig auktionsproces. Men som det fremgår af betragtning 389 og 390 er NETA ikke et sådant marked.

| (423) | Kommissionen mener, at støtten kan få konsekvenser for BE’s konkurrenter på mange måder. To af dem kan få større konsekvenser for konkurrencen. |
| --- | --- |

(423)

Kommissionen mener, at støtten kan få konsekvenser for BE’s konkurrenter på mange måder. To af dem kan få større konsekvenser for konkurrencen.

| (424) | For det første ejer BE ikke kun kernekraftværker. BE ejer også kulkraftværket i Eggborough, som i sig selv har en kapacitet, der er ligeså stor som nogle af BE’s konkurrenters samlede kapacitet. |
| --- | --- |

(424)

For det første ejer BE ikke kun kernekraftværker. BE ejer også kulkraftværket i Eggborough, som i sig selv har en kapacitet, der er ligeså stor som nogle af BE’s konkurrenters samlede kapacitet.

| (425) | BE kunne anvende støtten til kernekraftværkerne til kraftværket i Eggborough. |
| --- | --- |

(425)

BE kunne anvende støtten til kernekraftværkerne til kraftværket i Eggborough.

| (426) | BE kunne f.eks. anvende pengene til at udstyre Eggborough med røggasafsvovlingsanordninger, således at kraftværket kan overholde nye miljøregler og dermed få forlænget levetiden betydeligt. |
| --- | --- |

(426)

BE kunne f.eks. anvende pengene til at udstyre Eggborough med røggasafsvovlingsanordninger, således at kraftværket kan overholde nye miljøregler og dermed få forlænget levetiden betydeligt.

| (427) | BE kunne også anvende midler fra støtten til at erhverve flere ikke-nukleare produktionsaktiver. |
| --- | --- |

(427)

BE kunne også anvende midler fra støtten til at erhverve flere ikke-nukleare produktionsaktiver.

| (428) | BE har ganske rigtigt behov for fleksible elproduktionskilder til at kompensere for kernekraftværkernes manglende fleksibilitet. Hvis støtten sætter BE i stand til at udvide sin ikke-nukleare portefølje, får BE større intern adgang til fleksibel produktion. BE kan derfor give kunderne bedre tilbud og får samtidig mindre behov for at købe fleksibel produktion fra konkurrenterne. |
| --- | --- |

(428)

BE har ganske rigtigt behov for fleksible elproduktionskilder til at kompensere for kernekraftværkernes manglende fleksibilitet. Hvis støtten sætter BE i stand til at udvide sin ikke-nukleare portefølje, får BE større intern adgang til fleksibel produktion. BE kan derfor give kunderne bedre tilbud og får samtidig mindre behov for at købe fleksibel produktion fra konkurrenterne.

| (429) | For det andet er NETA ikke et fælles marked. NETA omfatter navnlig en afdeling for engrosmarkeder, hvor kraftværker sælger elektricitet til leverandører, og en afdeling for direkte salg til erhvervslivet, hvor kraftværker sælger elektricitet direkte til større slutbrugere. |
| --- | --- |

(429)

For det andet er NETA ikke et fælles marked. NETA omfatter navnlig en afdeling for engrosmarkeder, hvor kraftværker sælger elektricitet til leverandører, og en afdeling for direkte salg til erhvervslivet, hvor kraftværker sælger elektricitet direkte til større slutbrugere.

| (430) | Kraftværker kan normalt få en højere pris ved direkte salg til erhvervslivet end ved salg på engrosmarkedet (69). Det er derfor mere fordelagtigt for et kraftværk at sælge elektricitet direkte til erhvervslivet. |
| --- | --- |

(430)

Kraftværker kan normalt få en højere pris ved direkte salg til erhvervslivet end ved salg på engrosmarkedet (69). Det er derfor mere fordelagtigt for et kraftværk at sælge elektricitet direkte til erhvervslivet.

| (431) | Når man analyserer støttens konsekvenser, bør man derfor ikke blot se på den samlede elektricitetsmængde, som de enkelte kraftværker sælger, men også på hvordan salget er fordelt på salg på engrosmarkedet og direkte salg til erhvervslivet. |
| --- | --- |

(431)

Når man analyserer støttens konsekvenser, bør man derfor ikke blot se på den samlede elektricitetsmængde, som de enkelte kraftværker sælger, men også på hvordan salget er fordelt på salg på engrosmarkedet og direkte salg til erhvervslivet.

| (432) | En del af BE’s omstruktureringsplan går ud på at øge virksomhedens andel af det direkte salg til erhvervslivet. Derfor skal virksomheden forsøge at tilbyde kunderne på markedet for direkte salg en pris, der kan konkurrere med engrospriserne for elektricitet. BE kan finansiere dette konkurrencedygtige tilbud helt eller delvist ved hjælp af faldet i kernekraftværkernes kortsigtede marginalomkostninger. |
| --- | --- |

(432)

En del af BE’s omstruktureringsplan går ud på at øge virksomhedens andel af det direkte salg til erhvervslivet. Derfor skal virksomheden forsøge at tilbyde kunderne på markedet for direkte salg en pris, der kan konkurrere med engrospriserne for elektricitet. BE kan finansiere dette konkurrencedygtige tilbud helt eller delvist ved hjælp af faldet i kernekraftværkernes kortsigtede marginalomkostninger.

| (433) | Selv om BE-værkernes rækkefølge efter kortfristede marginalomkostninger måske forbliver uændret og derfor ikke har konsekvenser for konkurrenternes omkostninger, gør niveauændringen det muligt for BE at flytte en del af salget fra engrosmarkedet over til markedet for direkte salg. Dermed flyttes en del af konkurrenternes produktion fra markedet for direkte salg over til engrosmarkedet. På den måde kan støtten øge BE’s fortjeneste og mindske konkurrenternes. |
| --- | --- |

(433)

Selv om BE-værkernes rækkefølge efter kortfristede marginalomkostninger måske forbliver uændret og derfor ikke har konsekvenser for konkurrenternes omkostninger, gør niveauændringen det muligt for BE at flytte en del af salget fra engrosmarkedet over til markedet for direkte salg. Dermed flyttes en del af konkurrenternes produktion fra markedet for direkte salg over til engrosmarkedet. På den måde kan støtten øge BE’s fortjeneste og mindske konkurrenternes.

| (434) | Kommissionen mener derfor, at støtten har en væsentlig indvirkning på BE’s konkurrenter, og at det er nødvendigt med kompensationsforanstaltninger for at afbøde konsekvenserne. |
| --- | --- |

(434)

Kommissionen mener derfor, at støtten har en væsentlig indvirkning på BE’s konkurrenter, og at det er nødvendigt med kompensationsforanstaltninger for at afbøde konsekvenserne.

iv)   Kompensationsforanstaltninger, som skal gennemføres

| (435) | Der skal være balance mellem kompensationsforanstaltninger, som skal afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne, og behovet for at sikre støttemodtagervirksomhedens genetablering af rentabiliteten. |
| --- | --- |

(435)

Der skal være balance mellem kompensationsforanstaltninger, som skal afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne, og behovet for at sikre støttemodtagervirksomhedens genetablering af rentabiliteten.

| (436) | Derfor mener Kommissionen, at kompensationsforanstaltninger bør rettes direkte mod de mekanismer, som gør, at støtten kan skade BE’s konkurrenter. |
| --- | --- |

(436)

Derfor mener Kommissionen, at kompensationsforanstaltninger bør rettes direkte mod de mekanismer, som gør, at støtten kan skade BE’s konkurrenter.

| (437) | I dette tilfælde bør kompensationsforanstaltninger derfor sikre, at BE ikke på utilbørlig vis bruger regeringens støtte til at udvide sin portefølje med fleksibel produktion eller øge sin andel af markedet for direkte salg. |
| --- | --- |

(437)

I dette tilfælde bør kompensationsforanstaltninger derfor sikre, at BE ikke på utilbørlig vis bruger regeringens støtte til at udvide sin portefølje med fleksibel produktion eller øge sin andel af markedet for direkte salg.

| (438) | Denne målsætning har fået Kommissionen til at anmode om tre kompensationsforanstaltninger. De britiske myndigheder fremsatte forslag til sådanne kompensationsforanstaltninger grundlag af de foranstaltninger, som BE’s konkurrenter havde foreslået i det materiale, de indgav. |
| --- | --- |

(438)

Denne målsætning har fået Kommissionen til at anmode om tre kompensationsforanstaltninger. De britiske myndigheder fremsatte forslag til sådanne kompensationsforanstaltninger grundlag af de foranstaltninger, som BE’s konkurrenter havde foreslået i det materiale, de indgav.

| (439) | Som forklaret i betragtning 437 kunne støtten f.eks. få større konsekvenser for BE's konkurrenter, hvis den ikke som påtænkt blev anvendt til at dække omkostninger i BE's kernekraftværker, men i stedet til at øge BE’s ikke-nukleare produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(439)

Som forklaret i betragtning 437 kunne støtten f.eks. få større konsekvenser for BE's konkurrenter, hvis den ikke som påtænkt blev anvendt til at dække omkostninger i BE's kernekraftværker, men i stedet til at øge BE’s ikke-nukleare produktionskapacitet.

| (440) | På den måde ville BE lettere kunne konkurrere med konkurrenters kraftværker (70) og få større adgang til fleksibel produktion end på indeværende tidspunkt, hvilket så igen ville mindske BE’s behov for at købe fleksibilitet udefra. |
| --- | --- |

(440)

På den måde ville BE lettere kunne konkurrere med konkurrenters kraftværker (70) og få større adgang til fleksibel produktion end på indeværende tidspunkt, hvilket så igen ville mindske BE’s behov for at købe fleksibilitet udefra.

| (441) | For at undgå at det sker, bør BE’s virksomheder opdeles i forskellige juridiske enheder med særskilte regnskaber. |
| --- | --- |

(441)

For at undgå at det sker, bør BE’s virksomheder opdeles i forskellige juridiske enheder med særskilte regnskaber.

| (442) | Derfor bør BE’s struktur ændres således, at nuklear produktion, ikke-nuklear produktion, salg til engrosmarkedet og direkte salg henlægges til særskilte datterselskaber. Der bør kun ydes støtte til nuklear produktion. |
| --- | --- |

(442)

Derfor bør BE’s struktur ændres således, at nuklear produktion, ikke-nuklear produktion, salg til engrosmarkedet og direkte salg henlægges til særskilte datterselskaber. Der bør kun ydes støtte til nuklear produktion.

| (443) | Der bør nedlægges forbud mod overførsel af støtte mellem de forskellige datterselskaber. |
| --- | --- |

(443)

Der bør nedlægges forbud mod overførsel af støtte mellem de forskellige datterselskaber.

| (444) | Forbuddet bør så vidt muligt implementeres gennem selskabernes licensordning og således overvåges af Storbritanniens regulerende myndighed på elområdet, OFGEM. Kommissionen er dog klar over, at OFGEM ikke frit kan ændre operatørernes licenser, for myndigheden har pligt til at høre tredjeparter om sådanne ændringer og tage hensyn til modtagne bemærkninger. |
| --- | --- |

(444)

Forbuddet bør så vidt muligt implementeres gennem selskabernes licensordning og således overvåges af Storbritanniens regulerende myndighed på elområdet, OFGEM. Kommissionen er dog klar over, at OFGEM ikke frit kan ændre operatørernes licenser, for myndigheden har pligt til at høre tredjeparter om sådanne ændringer og tage hensyn til modtagne bemærkninger.

| (445) | Hvis OFGEM ikke har mulighed for at ændre en af BE’s licenser, således at der nedlægges forbud mod overførsel af støtte, bør den britiske regering give Kommissionen et tidsubegrænset løfte med samme virkning. For yderligere at sikre, at handel mellem datterselskaberne ikke indebærer overførsel af støtte, bør de britiske myndigheder i et sådant tilfælde aflevere en årsrapport til Kommissionen med belæg for, at der ikke har været tale om overførsel af støtte. Rapporten bør tage udgangspunkt i en analyse fra uafhængige regnskabseksperter. |
| --- | --- |

(445)

Hvis OFGEM ikke har mulighed for at ændre en af BE’s licenser, således at der nedlægges forbud mod overførsel af støtte, bør den britiske regering give Kommissionen et tidsubegrænset løfte med samme virkning. For yderligere at sikre, at handel mellem datterselskaberne ikke indebærer overførsel af støtte, bør de britiske myndigheder i et sådant tilfælde aflevere en årsrapport til Kommissionen med belæg for, at der ikke har været tale om overførsel af støtte. Rapporten bør tage udgangspunkt i en analyse fra uafhængige regnskabseksperter.

| (446) | De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning. |
| --- | --- |

(446)

De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.

| (447) | Kompensationsforanstaltning nr. 1 burde i princippet være tilstrækkelig til at sikre, at BE ikke anvender støtte til kernekraftreaktorer til at forbedre eller udvide eksisterende ikke-nukleare aktiver. |
| --- | --- |

(447)

Kompensationsforanstaltning nr. 1 burde i princippet være tilstrækkelig til at sikre, at BE ikke anvender støtte til kernekraftreaktorer til at forbedre eller udvide eksisterende ikke-nukleare aktiver.

| (448) | Men i betragtning af at elsektoren er meget kompliceret, og navnlig at NETA tillader en lang række forskellige forbindelser mellem de enkelte aktører, mener Kommissionen, at det er nødvendigt at gennemføre andre, mere specifikke foranstaltninger for yderligere at sikre, at BE ikke anvender støtten til kernekraftreaktorer inden for andre områder. |
| --- | --- |

(448)

Men i betragtning af at elsektoren er meget kompliceret, og navnlig at NETA tillader en lang række forskellige forbindelser mellem de enkelte aktører, mener Kommissionen, at det er nødvendigt at gennemføre andre, mere specifikke foranstaltninger for yderligere at sikre, at BE ikke anvender støtten til kernekraftreaktorer inden for andre områder.

| (449) | Selvom kapaciteten på markedet ikke gør det økonomisk forsvarligt at tvinge BE til at foretage kapacitetsnedskæringer, skønner Kommissionen dog, at der bør stilles krav til BE om ikke at øge sine aktiviteter. |
| --- | --- |

(449)

Selvom kapaciteten på markedet ikke gør det økonomisk forsvarligt at tvinge BE til at foretage kapacitetsnedskæringer, skønner Kommissionen dog, at der bør stilles krav til BE om ikke at øge sine aktiviteter.

| (450) | Der bør således nedlægges en række forbud mod, at BE øger sin produktion på de områder, hvor konkurrenterne er aktive. |
| --- | --- |

(450)

Der bør således nedlægges en række forbud mod, at BE øger sin produktion på de områder, hvor konkurrenterne er aktive.

| (451) | Til dette formål er det nødvendigt at definere en særlig form for kapacitet (»begrænset kapacitet«). Denne kapacitet omfatter:






  a) | registreret operationel kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| --- | --- | --- |

(451)

Til dette formål er det nødvendigt at definere en særlig form for kapacitet (»begrænset kapacitet«). Denne kapacitet omfatter:

a)

registreret operationel kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

| b) | registeret hydroelektrisk stordriftskapacitet (71) i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

b)

registeret hydroelektrisk stordriftskapacitet (71) i Det Forenede Kongerige.

| (452) | Der bør for en periode på seks år fra datoen for denne beslutning nedlægges forbud mod, at BE ejer eller har dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger de 2 020 MW, som svarer til kapaciteten i de nuværende værker Eggborough (1 970 MW) og District Energy (50 MW). |
| --- | --- |

(452)

Der bør for en periode på seks år fra datoen for denne beslutning nedlægges forbud mod, at BE ejer eller har dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger de 2 020 MW, som svarer til kapaciteten i de nuværende værker Eggborough (1 970 MW) og District Energy (50 MW).

| (453) | Grunden til, at det er nødvendigt at forbyde en forøgelse af den del af BE’s kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, er forklaret i betragtning 437. Kommissionen mener, at det er nødvendigt at udvide forbuddet til at omfatte hydroelektriske stordriftsværker for at undgå, at BE erhverver eksisterende hydroelektriske stordriftsværker, navnlig i Skotland. |
| --- | --- |

(453)

Grunden til, at det er nødvendigt at forbyde en forøgelse af den del af BE’s kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, er forklaret i betragtning 437. Kommissionen mener, at det er nødvendigt at udvide forbuddet til at omfatte hydroelektriske stordriftsværker for at undgå, at BE erhverver eksisterende hydroelektriske stordriftsværker, navnlig i Skotland.

| (454) | Forbuddet bør gælde i seks år. Det er omtrent dobbelt så længe, som det tager at opføre et kombineret kraftvarmeværk med gasturbine. |
| --- | --- |

(454)

Forbuddet bør gælde i seks år. Det er omtrent dobbelt så længe, som det tager at opføre et kombineret kraftvarmeværk med gasturbine.

| (455) | Tanken med forbuddet er at forhindre BE i at erhverve større fleksibilitet, end den virksomheden har for indeværende i Eggborough-kraftværket, og som burde være nok til at sikre BE’s rentabilitet. |
| --- | --- |

(455)

Tanken med forbuddet er at forhindre BE i at erhverve større fleksibilitet, end den virksomheden har for indeværende i Eggborough-kraftværket, og som burde være nok til at sikre BE’s rentabilitet.

| (456) | Men Kommissionen er klar over, at i henhold til omstruktureringsplanen vil banksyndikatet, som finansierede Eggborough-projektet, fortsat have mulighed for at købe Eggborough fra BE. Hvis bankerne beslutter at udøve denne ret, vil BE miste sin eneste kilde til fleksibilitet, som er en nødvendig forudsætning, for at omstruktureringsplanen lykkes, hvilket Kommissionen også anerkender. I så fald burde BE have tilladelse til at forberede en erstatning for Eggborough, så snart bankerne meddeler, at de har til hensigt at udøve deres ret. |
| --- | --- |

(456)

Men Kommissionen er klar over, at i henhold til omstruktureringsplanen vil banksyndikatet, som finansierede Eggborough-projektet, fortsat have mulighed for at købe Eggborough fra BE. Hvis bankerne beslutter at udøve denne ret, vil BE miste sin eneste kilde til fleksibilitet, som er en nødvendig forudsætning, for at omstruktureringsplanen lykkes, hvilket Kommissionen også anerkender. I så fald burde BE have tilladelse til at forberede en erstatning for Eggborough, så snart bankerne meddeler, at de har til hensigt at udøve deres ret.

| (457) | Kommissionen mener derfor, at der bør gøres undtagelse fra forbuddet i det tilfælde, bankerne udøver deres ret, for at sætte BE i stand til at erhverve en kilde til fleksibilitet til erstatning af Eggborough, eller i det tilfælde, Eggborough bliver definitivt utilgængelig af årsager, som BE’s ikke har kontrol over. Det bør dog ikke i sidste ende føre til, at BE får tilladelse til at erhverve større fleksibilitetskapacitet, end virksomheden har for indeværende, eller til at anvende denne erstatningskapacitet til at skabe fortjeneste i en eventuel overlapningsperiode mellem opførelsens afslutning og afhændelse af Eggborough. |
| --- | --- |

(457)

Kommissionen mener derfor, at der bør gøres undtagelse fra forbuddet i det tilfælde, bankerne udøver deres ret, for at sætte BE i stand til at erhverve en kilde til fleksibilitet til erstatning af Eggborough, eller i det tilfælde, Eggborough bliver definitivt utilgængelig af årsager, som BE’s ikke har kontrol over. Det bør dog ikke i sidste ende føre til, at BE får tilladelse til at erhverve større fleksibilitetskapacitet, end virksomheden har for indeværende, eller til at anvende denne erstatningskapacitet til at skabe fortjeneste i en eventuel overlapningsperiode mellem opførelsens afslutning og afhændelse af Eggborough.

| (458) | I betragtning af ovenstående bør BE kunne eje eller have dispositionsret over mere end 2 020 MW begrænset kapacitet fra den dato, BE modtager bankernes meddelelse, og til den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggboroughs kapacitet, eller udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, hvis det pågældende tidspunkt kommer før den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggborough's kapacitet, forudsat at BE ikke anvender den begrænsede kapacitet, som overstiger 2 020 MW, eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i denne overskydende begrænsede kapacitet. |
| --- | --- |

(458)

I betragtning af ovenstående bør BE kunne eje eller have dispositionsret over mere end 2 020 MW begrænset kapacitet fra den dato, BE modtager bankernes meddelelse, og til den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggboroughs kapacitet, eller udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, hvis det pågældende tidspunkt kommer før den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggborough's kapacitet, forudsat at BE ikke anvender den begrænsede kapacitet, som overstiger 2 020 MW, eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i denne overskydende begrænsede kapacitet.

| (459) | Fra det tidspunkt, BE ikke længere har adgang til Eggborough, enten som omhandlet i betragtning 458 eller på grund af force majeure eller uoprettelig skade, bør BE kunne eje eller have dispositionsret over op til 2 222 MW begrænset kapacitet, forudsat at BE indtil udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, anmelder sin begrænsede kapacitet til netværksoperatøren som 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af denne kapacitet. Denne bestemmelse tager sigte på at lade BE have større fleksibilitet i forbindelse med erstatning af Eggborough, uden at der slækkes på forbuddet i praksis. |
| --- | --- |

(459)

Fra det tidspunkt, BE ikke længere har adgang til Eggborough, enten som omhandlet i betragtning 458 eller på grund af force majeure eller uoprettelig skade, bør BE kunne eje eller have dispositionsret over op til 2 222 MW begrænset kapacitet, forudsat at BE indtil udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, anmelder sin begrænsede kapacitet til netværksoperatøren som 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af denne kapacitet. Denne bestemmelse tager sigte på at lade BE have større fleksibilitet i forbindelse med erstatning af Eggborough, uden at der slækkes på forbuddet i praksis.

| (460) | I tillæg til restriktionerne i forbindelse med begrænset kapacitet, som defineret i betragtning 451, og med det formål at følge rammebestemmelsernes filosofi om, at støttemodtagere ikke må anvende statsstøtte til at udvide deres markedsandel, bør der endelig også nedlægges forbud mod, at BE uden forudgående tilladelse fra Kommissionen og i en periode på seks år efter denne beslutnings vedtagelse ejer andre nukleare produktionsaktiver end dem, BE ejer for indeværende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. |
| --- | --- |

(460)

I tillæg til restriktionerne i forbindelse med begrænset kapacitet, som defineret i betragtning 451, og med det formål at følge rammebestemmelsernes filosofi om, at støttemodtagere ikke må anvende statsstøtte til at udvide deres markedsandel, bør der endelig også nedlægges forbud mod, at BE uden forudgående tilladelse fra Kommissionen og i en periode på seks år efter denne beslutnings vedtagelse ejer andre nukleare produktionsaktiver end dem, BE ejer for indeværende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

| (461) | De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning. |
| --- | --- |

(461)

De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.

| (462) | Som forklaret i betragtning 437 ville støtten også blive brugt forkert, hvis BE uretmæssigt anvendte den til at erhverve andele i det mere udbyttegivende marked for direkte salg i stedet for at sigte mod at dække de omkostninger, der er forbundet med kernereaktorerne. |
| --- | --- |

(462)

Som forklaret i betragtning 437 ville støtten også blive brugt forkert, hvis BE uretmæssigt anvendte den til at erhverve andele i det mere udbyttegivende marked for direkte salg i stedet for at sigte mod at dække de omkostninger, der er forbundet med kernereaktorerne.

| (463) | Eventuelt misbrug er et følsomt emne, hvilket navnlig fremgår af bemærkninger til Kommissionen fra en tredjepart, som har ønsket at forblive anonym (72). Selv hvis BE rent faktisk ikke tilbød priser unormalt langt under markedsnormen, så ville blot antydningen af, at BE kunne gøre det på grund af støtten, også kunne skade BE’s konkurrenter, for deres kunder ville have urealistiske forventninger. |
| --- | --- |

(463)

Eventuelt misbrug er et følsomt emne, hvilket navnlig fremgår af bemærkninger til Kommissionen fra en tredjepart, som har ønsket at forblive anonym (72). Selv hvis BE rent faktisk ikke tilbød priser unormalt langt under markedsnormen, så ville blot antydningen af, at BE kunne gøre det på grund af støtten, også kunne skade BE’s konkurrenter, for deres kunder ville have urealistiske forventninger.

| (464) | Kommissionen mener derfor, at det er nødvendigt at udvide de garantier, der allerede ligger i kompensationsforanstaltning nr. 1, med en mere specifik kompensationsforanstaltning, som er rettet mod BE's adfærd på markedet for direkte salg. BE bør forpligtes til at anvende nogenlunde de samme standarder som konkurrenterne på dette marked. |
| --- | --- |

(464)

Kommissionen mener derfor, at det er nødvendigt at udvide de garantier, der allerede ligger i kompensationsforanstaltning nr. 1, med en mere specifik kompensationsforanstaltning, som er rettet mod BE's adfærd på markedet for direkte salg. BE bør forpligtes til at anvende nogenlunde de samme standarder som konkurrenterne på dette marked.

| (465) | Derfor bør der nedlægges forbud mod, at BE tilbyder priser, som ligger under de gældende engrospriser på markedet for direkte salg. Denne foranstaltning bør i lighed med kompensationsforanstaltning nr. 2 have en varighed på seks år fra datoen for denne beslutning. |
| --- | --- |

(465)

Derfor bør der nedlægges forbud mod, at BE tilbyder priser, som ligger under de gældende engrospriser på markedet for direkte salg. Denne foranstaltning bør i lighed med kompensationsforanstaltning nr. 2 have en varighed på seks år fra datoen for denne beslutning.

| (466) | Der bør føres tilsyn med, hvorvidt BE overholder forbuddet. Til det formål skal de britiske myndigheder udvælge et uafhængigt organ ved en gennemsigtig udbudsprocedure. Det uafhængige organ bør hvert år aflægge rapport til Kommissionen. |
| --- | --- |

(466)

Der bør føres tilsyn med, hvorvidt BE overholder forbuddet. Til det formål skal de britiske myndigheder udvælge et uafhængigt organ ved en gennemsigtig udbudsprocedure. Det uafhængige organ bør hvert år aflægge rapport til Kommissionen.

| (467) | Hidtil har priserne på markedet for direkte salg altid fulgt udviklingen i engrospriserne, med et tillæg til forskel. Forbuddet vil derfor sikre, at BE ikke adskiller sig fra konkurrenterne i kommerciel henseende. |
| --- | --- |

(467)

Hidtil har priserne på markedet for direkte salg altid fulgt udviklingen i engrospriserne, med et tillæg til forskel. Forbuddet vil derfor sikre, at BE ikke adskiller sig fra konkurrenterne i kommerciel henseende.

| (468) | NETA har dog kun eksisteret i tre år. Forholdet mellem markedet for direkte salg og engrosmarkedet vil muligvis til tider ændre sig i løbet af de næste seks år. Man kunne f.eks. forestille sig, at engrosmarkedet mistede sin likviditet i en periode, hvilket kunne føre til usædvanligt høje priser. Kommissionen tager som givet, at kraftværkerne i så fald ville tilbyde priser på markedet for direkte salg, som lå noget under engrospriserne, for ikke at miste deres kunder. Hvis BE i en sådan situation ikke havde kapacitet til at reagere i overensstemmelse hermed, ville virksomheden sandsynligvis miste sin kundebase på markedet for direkte salg, hvilket ville bringe omstruktureringsmålet i fare. |
| --- | --- |

(468)

NETA har dog kun eksisteret i tre år. Forholdet mellem markedet for direkte salg og engrosmarkedet vil muligvis til tider ændre sig i løbet af de næste seks år. Man kunne f.eks. forestille sig, at engrosmarkedet mistede sin likviditet i en periode, hvilket kunne føre til usædvanligt høje priser. Kommissionen tager som givet, at kraftværkerne i så fald ville tilbyde priser på markedet for direkte salg, som lå noget under engrospriserne, for ikke at miste deres kunder. Hvis BE i en sådan situation ikke havde kapacitet til at reagere i overensstemmelse hermed, ville virksomheden sandsynligvis miste sin kundebase på markedet for direkte salg, hvilket ville bringe omstruktureringsmålet i fare.

| (469) | Det er derfor nødvendigt, at BE får lov til at beholde en vis fleksibilitet med henblik på sådanne usædvanlige omstændigheder. BE’s spillerum bør dog være meget begrænset, det bør beskrives objektivt, og det bør overvåges nøje for at undgå misbrug. De kriterier, der skal opfyldes, for at BE kan anvende sit spillerum, bør kunne testes forudgående, for at undgå misbrug af enhver art. |
| --- | --- |

(469)

Det er derfor nødvendigt, at BE får lov til at beholde en vis fleksibilitet med henblik på sådanne usædvanlige omstændigheder. BE’s spillerum bør dog være meget begrænset, det bør beskrives objektivt, og det bør overvåges nøje for at undgå misbrug. De kriterier, der skal opfyldes, for at BE kan anvende sit spillerum, bør kunne testes forudgående, for at undgå misbrug af enhver art.

| (470) | Eftersom rapporteringen om priser på markedet for direkte salg er langt mindre troværdig end rapporteringen om engrospriser, er det under en aftalerunde vedrørende markedet for direkte salg meget vanskeligt at vide, om der tilbydes lavere priser på markedet for direkte salg end på engrosmarkedet. Det er ensbetydende med, at de objektive kriterier, der omtales i betragtning 469, ikke kan baseres direkte på kontrol af, om BE’s konkurrenter tilbyder priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrospriserne. I stedet må kontrollen baseres på indirekte oplysninger, som BE har adgang til på kort sigt, og som kan vise, om engrosmarkedet har mistet sin likviditet, og det ikke længere er kommercielt forsvarligt at anvende priser på markedet for direkte salg, som svarer til eller ligger over engrospriserne. |
| --- | --- |

(470)

Eftersom rapporteringen om priser på markedet for direkte salg er langt mindre troværdig end rapporteringen om engrospriser, er det under en aftalerunde vedrørende markedet for direkte salg meget vanskeligt at vide, om der tilbydes lavere priser på markedet for direkte salg end på engrosmarkedet. Det er ensbetydende med, at de objektive kriterier, der omtales i betragtning 469, ikke kan baseres direkte på kontrol af, om BE’s konkurrenter tilbyder priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrospriserne. I stedet må kontrollen baseres på indirekte oplysninger, som BE har adgang til på kort sigt, og som kan vise, om engrosmarkedet har mistet sin likviditet, og det ikke længere er kommercielt forsvarligt at anvende priser på markedet for direkte salg, som svarer til eller ligger over engrospriserne.

| (471) | Der bør foretages følgende kontroller:






  a) | I en periode på [...] (som udløber højst [...] før den dato, hvor BE påberåber sig usædvanlige markedsforhold) har [...] af de af BE’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som BE har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energiforsyningsdelen af aftalen over den gældende engrospris er [...], forkastet BE’s tilbud. |
| --- | --- | --- |

(471)

Der bør foretages følgende kontroller:

a)

I en periode på [...] (som udløber højst [...] før den dato, hvor BE påberåber sig usædvanlige markedsforhold) har [...] af de af BE’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som BE har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energiforsyningsdelen af aftalen over den gældende engrospris er [...], forkastet BE’s tilbud.

| b) | De elektricitetsmængder, der er forhandlet på engrosmarkedet i en [...] periode er faldet til mindre end [...] af gennemsnittet af dem, der blev forhandlet i den samme periode i den/det/de sidste [...], som der foreligger oplysninger om. |
| --- | --- |

b)

De elektricitetsmængder, der er forhandlet på engrosmarkedet i en [...] periode er faldet til mindre end [...] af gennemsnittet af dem, der blev forhandlet i den samme periode i den/det/de sidste [...], som der foreligger oplysninger om.

| c) | BE tilbyder at levere mindst [...] elektricitet på engrosmarkedet [...], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af [...] timer. |
| --- | --- |

c)

BE tilbyder at levere mindst [...] elektricitet på engrosmarkedet [...], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af [...] timer.

| (472) | Det uafhængige organ, som fører tilsyn med, om BE overholder forbuddet, bør også være ansvarligt for at tjekke, hvorvidt BE er klar over, om kontrollerne er gennemført med tilfredsstillende resultat. Det uafhængige organ efterprøver, om kontrol a) sammen med enten kontrol b) eller c) er gennemført med tilfredsstillende resultat. Hvis det er tilfældet, bør BE være berettiget til at tilbyde priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrosprisen i [...] efter det uafhængige organs beslutning. Det uafhængige organ kan beslutte at forlænge fristen, hvis de usædvanlige markedsforhold fortsat gør sig gældende. I [...] bør BE være forpligtet til at handle i god tro og tilbyde rabatter, som kan sammenlignes med hvad, BE med rimelighed må anse for at være konkurrenternes tilbud. Det uafhængige organ bør foretage en efterfølgende vurdering af, om BE har opfyldt dette kriterium, når [...] er forbi. |
| --- | --- |

(472)

Det uafhængige organ, som fører tilsyn med, om BE overholder forbuddet, bør også være ansvarligt for at tjekke, hvorvidt BE er klar over, om kontrollerne er gennemført med tilfredsstillende resultat. Det uafhængige organ efterprøver, om kontrol a) sammen med enten kontrol b) eller c) er gennemført med tilfredsstillende resultat. Hvis det er tilfældet, bør BE være berettiget til at tilbyde priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrosprisen i [...] efter det uafhængige organs beslutning. Det uafhængige organ kan beslutte at forlænge fristen, hvis de usædvanlige markedsforhold fortsat gør sig gældende. I [...] bør BE være forpligtet til at handle i god tro og tilbyde rabatter, som kan sammenlignes med hvad, BE med rimelighed må anse for at være konkurrenternes tilbud. Det uafhængige organ bør foretage en efterfølgende vurdering af, om BE har opfyldt dette kriterium, når [...] er forbi.

| (473) | For gennemsigtigheden skyld bør det uafhængige organ offentliggøre en erklæring ved aftalerundernes udgang, hvor det bekræftes, at der rent faktisk var tale om usædvanlige markedsforhold og helt præcist, hvor længe de varede. Vurderingens nærmere detaljer bør sendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

(473)

For gennemsigtigheden skyld bør det uafhængige organ offentliggøre en erklæring ved aftalerundernes udgang, hvor det bekræftes, at der rent faktisk var tale om usædvanlige markedsforhold og helt præcist, hvor længe de varede. Vurderingens nærmere detaljer bør sendes til Kommissionen.

| (474) | De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning. |
| --- | --- |

(474)

De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.

v)   Kompensationsforanstaltninger, som Kommissionen overvejede, men forkastede

| (475) | Kommissionen mener, at de tre kompensationsforanstaltninger i afsnit VI.3.c)iv) er tilstrækkelige til at afbøde støttens potentielle konkurrenceforvridning, og at de derfor opfylder kravene i rammebestemmelsernes punkt 39.ii). De skal også betragtes som særlige betingelser for godkendelse af støtten, som defineret i rammebestemmelsernes punkt 42.ii). |
| --- | --- |

(475)

Kommissionen mener, at de tre kompensationsforanstaltninger i afsnit VI.3.c)iv) er tilstrækkelige til at afbøde støttens potentielle konkurrenceforvridning, og at de derfor opfylder kravene i rammebestemmelsernes punkt 39.ii). De skal også betragtes som særlige betingelser for godkendelse af støtten, som defineret i rammebestemmelsernes punkt 42.ii).

| (476) | Tredjeparter har foreslået andre eventuelle kompensationsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(476)

Tredjeparter har foreslået andre eventuelle kompensationsforanstaltninger.

| (477) | Greenpeace foreslog, at BE’s kernekraftværker lukkes i flere tempi. Da der ikke er overkapacitet på det relevante marked, mener Kommissionen, det ville være urimeligt at kræve nedlukning af BE's produktionsaktiver i betragtning af den konkurrenceforvridning, støtten giver anledning til. |
| --- | --- |

(477)

Greenpeace foreslog, at BE’s kernekraftværker lukkes i flere tempi. Da der ikke er overkapacitet på det relevante marked, mener Kommissionen, det ville være urimeligt at kræve nedlukning af BE's produktionsaktiver i betragtning af den konkurrenceforvridning, støtten giver anledning til.

| (478) | Powergen foreslog, at Dungeness B-reaktoren lukkes, da den er BE’s mindst udbyttegivende aktiv. Dungeness B’s rentabilitet er behandlet i afsnit VI.3.a). Kommissionen konstaterer, at der allerede er planer om at lukke Dungeness B i 2008, og at Dungeness B ifølge oplysninger fra NGTransco om nødvendig varsling i tilfælde af større nedlukninger tidligst kan lukkes i midten af 2007. Kommissionen mener ikke, at så beskeden en ændring berettiger de udgifter, den ville medføre. |
| --- | --- |

(478)

Powergen foreslog, at Dungeness B-reaktoren lukkes, da den er BE’s mindst udbyttegivende aktiv. Dungeness B’s rentabilitet er behandlet i afsnit VI.3.a). Kommissionen konstaterer, at der allerede er planer om at lukke Dungeness B i 2008, og at Dungeness B ifølge oplysninger fra NGTransco om nødvendig varsling i tilfælde af større nedlukninger tidligst kan lukkes i midten af 2007. Kommissionen mener ikke, at så beskeden en ændring berettiger de udgifter, den ville medføre.

| (479) | Drax foreslog at fjerne BE’s nukleare aktiver fra det konkurrencebaserede marked ved at indføre en ordning med tvunget opkøb af kernekraft til fast pris i stil med »Renewable Obligation«”. På den måde ville BE i praksis få fuld, tidsubestemt støtte fra staten helt i modstrid med Kommissionens konkurrencepolitik. |
| --- | --- |

(479)

Drax foreslog at fjerne BE’s nukleare aktiver fra det konkurrencebaserede marked ved at indføre en ordning med tvunget opkøb af kernekraft til fast pris i stil med »Renewable Obligation«”. På den måde ville BE i praksis få fuld, tidsubestemt støtte fra staten helt i modstrid med Kommissionens konkurrencepolitik.

| (480) | Drax foreslog, at BNFL skulle have større andel i BE’s potentielle fortjeneste, hvis elpriserne stiger, for at reducere støttebeløbet. Som anført i afsnit VI.2.b) kom Kommissionen til den konklusion, at foranstaltning B ikke omfatter statsstøtte. Hvis BNFL fik større andel i BE’s potentielle fortjeneste, ville støtten stige, for BE’s frie cash-flow ville falde og dermed bidraget til NLF. Det kan Kommissionen ikke acceptere. |
| --- | --- |

(480)

Drax foreslog, at BNFL skulle have større andel i BE’s potentielle fortjeneste, hvis elpriserne stiger, for at reducere støttebeløbet. Som anført i afsnit VI.2.b) kom Kommissionen til den konklusion, at foranstaltning B ikke omfatter statsstøtte. Hvis BNFL fik større andel i BE’s potentielle fortjeneste, ville støtten stige, for BE’s frie cash-flow ville falde og dermed bidraget til NLF. Det kan Kommissionen ikke acceptere.

| (481) | Drax foreslog, at man skulle skaffe sig af med Eggborough-værket. Kommissionen anerkender, at selvom man skaffede sig af med Eggborough, ville man alligevel kunne bevare den nødvendige kapacitetsmargin i elsystemet, for den nye ejer ville med stor sandsynlighed videreføre kraftværket. Men for at kunne gennemføre omstruktureringsplanen og genoprette rentabiliteten er BE nødt til at have adgang til en kilde til fleksibel elproduktion. Hvis BE sælger Eggborough, skal fleksibiliteten hentes fra kilder udefra. |
| --- | --- |

(481)

Drax foreslog, at man skulle skaffe sig af med Eggborough-værket. Kommissionen anerkender, at selvom man skaffede sig af med Eggborough, ville man alligevel kunne bevare den nødvendige kapacitetsmargin i elsystemet, for den nye ejer ville med stor sandsynlighed videreføre kraftværket. Men for at kunne gennemføre omstruktureringsplanen og genoprette rentabiliteten er BE nødt til at have adgang til en kilde til fleksibel elproduktion. Hvis BE sælger Eggborough, skal fleksibiliteten hentes fra kilder udefra.

| (482) | På grundlag af analyser nåede de britiske myndigheder til den konklusion, at det ikke ville være rentabelt at købe de serviceydelser, som Eggborough yder BE, fra andre kraftværker. Serviceydelserne omfatter forsikring mod reaktorsvigt, skræddersyning af el-aftaler og fleksibilitet med henblik på at gennemføre planlagt vedligeholdelse af reaktorer. De britiske myndigheder har anført, at BE sammenlagt vil kunne spare 11 mio. GBP pr. år ved at beholde Eggborough. Skønnet er baseret på Eggborough's omkostninger, hvilket er ensbetydende med, at BE måske kunne få de samme serviceydelser med de samme omkostninger, blot ved at eje andre værker. Det ville være langt dyrere, hvis overhovedet muligt, at købe serviceydelserne på markedet. |
| --- | --- |

(482)

På grundlag af analyser nåede de britiske myndigheder til den konklusion, at det ikke ville være rentabelt at købe de serviceydelser, som Eggborough yder BE, fra andre kraftværker. Serviceydelserne omfatter forsikring mod reaktorsvigt, skræddersyning af el-aftaler og fleksibilitet med henblik på at gennemføre planlagt vedligeholdelse af reaktorer. De britiske myndigheder har anført, at BE sammenlagt vil kunne spare 11 mio. GBP pr. år ved at beholde Eggborough. Skønnet er baseret på Eggborough's omkostninger, hvilket er ensbetydende med, at BE måske kunne få de samme serviceydelser med de samme omkostninger, blot ved at eje andre værker. Det ville være langt dyrere, hvis overhovedet muligt, at købe serviceydelserne på markedet.

| (483) | Kommissionen mener derfor, at et krav til BE om at skaffe sig af med Eggborough ville udgøre en trussel for BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være urimeligt. Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 og 2 pålægger den samme form for begrænsning, men på en mere passende måde. |
| --- | --- |

(483)

Kommissionen mener derfor, at et krav til BE om at skaffe sig af med Eggborough ville udgøre en trussel for BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være urimeligt. Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 og 2 pålægger den samme form for begrænsning, men på en mere passende måde.

| (484) | Powergen foreslog at lægge loft over BE’s andel i markedet for direkte salg. Kommissionen mener, at et sådant loft ville skade konkurrencen på markedet. Det er mere effektivt at anvende kompensationsforanstaltning nr. 3 til at afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne på dette marked uden at begrænse BE’s muligheder for på egen hånd at tilbyde konkurrencedygtige aftaler på markedet. |
| --- | --- |

(484)

Powergen foreslog at lægge loft over BE’s andel i markedet for direkte salg. Kommissionen mener, at et sådant loft ville skade konkurrencen på markedet. Det er mere effektivt at anvende kompensationsforanstaltning nr. 3 til at afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne på dette marked uden at begrænse BE’s muligheder for på egen hånd at tilbyde konkurrencedygtige aftaler på markedet.

| (485) | Powergen foreslog at forbyde BE at gå ind på nye detailmarkeder. Det foreslåede tiltag ville få flest konsekvenser for forbrugermarkedet, som kun leverandørerne har adgang til på indeværende tidspunkt. Kommissionen mener, at en sådan begrænsning ville unddrage forbrugerne en mulig kilde til konkurrence på et marked, som allerede er den mindst konkurrencedygtige del af elmarkedet i Det Forenede Kongerige (73). Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 vil være nok til at sikre, at BE om ønsket kan gå ind på dette marked uden støtte, uden at det medfører en urimelig konkurrenceforvridning. |
| --- | --- |

(485)

Powergen foreslog at forbyde BE at gå ind på nye detailmarkeder. Det foreslåede tiltag ville få flest konsekvenser for forbrugermarkedet, som kun leverandørerne har adgang til på indeværende tidspunkt. Kommissionen mener, at en sådan begrænsning ville unddrage forbrugerne en mulig kilde til konkurrence på et marked, som allerede er den mindst konkurrencedygtige del af elmarkedet i Det Forenede Kongerige (73). Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 vil være nok til at sikre, at BE om ønsket kan gå ind på dette marked uden støtte, uden at det medfører en urimelig konkurrenceforvridning.

| (486) | Endelig mener Kommissionen, at alle de andre forslag til kompensationsforanstaltninger fra tredjeparter, som indsendte kommentarer, indgår i de tre kompensationsforanstaltninger, Kommissionen har udvalgt. |
| --- | --- |

(486)

Endelig mener Kommissionen, at alle de andre forslag til kompensationsforanstaltninger fra tredjeparter, som indsendte kommentarer, indgår i de tre kompensationsforanstaltninger, Kommissionen har udvalgt.

d)   Gennemførelse af hele omstruktureringsplanen

| (487) | Der bør stilles krav til virksomheden om at gennemføre den omstruktureringsplan, Kommissionen har fået meddelelse om, i sin helhed. Den britiske regering er forpligtet til at sikre, at omstruktureringsplanen gennemføres i sin helhed, hvis den godkendes. |
| --- | --- |

(487)

Der bør stilles krav til virksomheden om at gennemføre den omstruktureringsplan, Kommissionen har fået meddelelse om, i sin helhed. Den britiske regering er forpligtet til at sikre, at omstruktureringsplanen gennemføres i sin helhed, hvis den godkendes.

e)   Tilsyn og årsrapporter

| (488) | Hvis hjælpepakken godkendes, er den britiske regering forpligtet til at sende Kommissionen en rapport senest seks måneder efter hjælpepakkens godkendelse og derefter årsrapporter, således at Kommissionen kan føre tilsyn med BE's fremskridt, indtil situationen er så stabil, at Kommissionen ikke længere mener, der er behov for flere rapporter. |
| --- | --- |

(488)

Hvis hjælpepakken godkendes, er den britiske regering forpligtet til at sende Kommissionen en rapport senest seks måneder efter hjælpepakkens godkendelse og derefter årsrapporter, således at Kommissionen kan føre tilsyn med BE's fremskridt, indtil situationen er så stabil, at Kommissionen ikke længere mener, der er behov for flere rapporter.

VII.   KONKLUSION

| (489) | Støtten følger rammebestemmelserne for omstruktureringsstøtte og er i tråd med Euratom-traktatens målsætninger. Kommissionen må derfor konkludere, at den pågældende støtte er i overensstemmelse med det indre marked — |
| --- | --- |

(489)

Støtten følger rammebestemmelserne for omstruktureringsstøtte og er i tråd med Euratom-traktatens målsætninger. Kommissionen må derfor konkludere, at den pågældende støtte er i overensstemmelse med det indre marked —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den støtte, som Det Forenede Kongerige planlægger at yde under foranstaltning A i omstruktureringsplanen for British Energy plc (»British Energy«), som Kommissionen fik meddelelse om den 7. marts 2003, og som indebærer, at den britiske regering påtager sig at finansiere:

| a) | indfrielse af forpligtelser i forbindelse med forvaltning af brugt brændsel påfyldt British Energy’s kernereaktorer inden omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato, forudsat at udgifterne til disse forpligtelser, dog ikke ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, ikke overstiger 2 185 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser,
  og |
| --- | --- |

a)

indfrielse af forpligtelser i forbindelse med forvaltning af brugt brændsel påfyldt British Energy’s kernereaktorer inden omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato, forudsat at udgifterne til disse forpligtelser, dog ikke ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, ikke overstiger 2 185 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser,

og

| b) | Nuclear Liabilities Funds eventuelt utilstrækkelige indfrielse af forpligtelser i forbindelse med British Energys nedlukning af nukleare aktiver, British Energys forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, og ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, |
| --- | --- |

b)

Nuclear Liabilities Funds eventuelt utilstrækkelige indfrielse af forpligtelser i forbindelse med British Energys nedlukning af nukleare aktiver, British Energys forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, og ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter,

er forenelig med det indre marked og Euratom-traktatens målsætninger, forudsat at den er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 2-10.

Artikel 2

1.   Det Forenede Kongerige sikrer, at omstruktureringsplanen som meddelt Kommissionen af Det Forenede Kongerige gennemføres i sin helhed.

2.   Det Forenede Kongerige aflægger rapport om omstruktureringens gennemførelse senest seks måneder efter denne meddelelse og derefter hvert år, indtil Kommissionen meddeler Det Forenede Kongerige, at der ikke er behov for flere rapporter.

Artikel 3

Så snart de udgifter, der svarer til de i artikel 1, litra b), omhandlede forpligtelser, overstiger 1 629 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser, indsender Det Forenede Kongerige udvidede tillægsrapporter til Kommissionen med belæg for, at statens betalinger udelukkende anvendes til at indfri de i litra b) omhandlede forpligtelser, og at der er truffet passende foranstaltninger til at begrænse udgifterne til det minimum, der er nødvendigt for at indfri forpligtelserne. Disse rapporter indsendes på årsbasis. De knyttes til de i artikel 2 omhandlede årsrapporter.

Artikel 4

Ved beregning af beløb i december 2002-priser, jf. artikel 1 og 3, anvender Det Forenede Kongerige den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har offentliggjort for Det Forenede Kongerige, og opdaterer den hvert femte år.

Artikel 5

1.   Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om at sørge for følgende inden den 1. april 2005:

| a) | udskille elforsyningen fra British Energy Generation Limited og inkorporere den som et selvstændigt datterselskab under British Energy plc (eller efterfølgende moderselskaber) |
| --- | --- |

a)

udskille elforsyningen fra British Energy Generation Limited og inkorporere den som et selvstændigt datterselskab under British Energy plc (eller efterfølgende moderselskaber)

| b) | konsolidere de nuværende nukleare produktionsaktiviteter i et enkelt selskab,
  og |
| --- | --- |

b)

konsolidere de nuværende nukleare produktionsaktiviteter i et enkelt selskab,

og

| c) | træffe alle rimelige foranstaltninger med henblik på at opnå licensændringer under Electricity Act 1989 eller, hvis sådanne licensændringer ikke kan opnås, give den britiske regering bindende tidsubegrænsede løfter om, at: i) British Energy behandler sine nuværende nukleare og ikke-nukleare produktionsaktiviteter som særskilte virksomheder i forbindelse med licenser (eller løfter af enhver art til den britiske regering), og at ii) den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke overfører støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen. |
| --- | --- |

c)

træffe alle rimelige foranstaltninger med henblik på at opnå licensændringer under Electricity Act 1989 eller, hvis sådanne licensændringer ikke kan opnås, give den britiske regering bindende tidsubegrænsede løfter om, at: i) British Energy behandler sine nuværende nukleare og ikke-nukleare produktionsaktiviteter som særskilte virksomheder i forbindelse med licenser (eller løfter af enhver art til den britiske regering), og at ii) den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke overfører støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen.

2.   I det tilfælde, det i litra c) omhandlede løfte ikke opfyldes ved licensændring, indgiver Det Forenede Kongerige hvert år en rapport til Kommissionen med belæg for, at den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke har overført støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen. Rapporten baseres på analyser fra uafhængige regnskabseksperter. Den kan knyttes til den i artikel 2 omhandlede rapport. Dette bør dog ikke hindre, at løftet opfyldes ved licensændring, hvis det bliver muligt senere.

3.   Det Forenede Kongerige underretter Kommissionen, så snart de i stk. 1 og 2 omhandlede løfter er opfyldt.

Artikel 6

Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om i en periode på seks år fra datoen for denne beslutning ikke at eje eller have dispositionsret over:

| — | registreret operationel produktionskapacitet, som er baseret på fossilt brændsel (74), i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,
  eller |
| --- | --- |

—

registreret operationel produktionskapacitet, som er baseret på fossilt brændsel (74), i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

eller

| — | registreret hydroelektrisk stordriftsproduktionskapacitet, som defineret i Renewables Obligation Order 2002, i Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

registreret hydroelektrisk stordriftsproduktionskapacitet, som defineret i Renewables Obligation Order 2002, i Det Forenede Kongerige

(begge former for kapacitet herefter kaldet »begrænset kapacitet«), som tilsammen overstiger 2 020 MW, forudsat at:

| a) | British Energy i en periode forud for afhændelse (som defineret herefter) er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger 2 020 MW, på den betingelse at British Energy ikke anvender sådan overskydende begrænset kapacitet eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i den overskydende begrænsede kapacitet eller elkraft produceret ved hjælp af den overskydende begrænsede kapacitet. I den forbindelse er en »periode forud for afhændelse« perioden fra:






  i) | det tidspunkt, hvor Eggborough Power Limited eller Eggborough Power Holdings Limited modtager meddelelse om, at 1) der vil blive gjort brug af ret til at erhverve aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket, eller, at 2) sikkerhed i aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket vil blive realiseret,
  og |
| --- | --- | --- |

a)

British Energy i en periode forud for afhændelse (som defineret herefter) er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger 2 020 MW, på den betingelse at British Energy ikke anvender sådan overskydende begrænset kapacitet eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i den overskydende begrænsede kapacitet eller elkraft produceret ved hjælp af den overskydende begrænsede kapacitet. I den forbindelse er en »periode forud for afhændelse« perioden fra:

i)

det tidspunkt, hvor Eggborough Power Limited eller Eggborough Power Holdings Limited modtager meddelelse om, at 1) der vil blive gjort brug af ret til at erhverve aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket, eller, at 2) sikkerhed i aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket vil blive realiseret,

og

| ii) | den dato, hvor Eggborough-værkets registrerede produktionskapacitet ikke længere er til rådighed for British Energy-gruppen |
| --- | --- |

ii)

den dato, hvor Eggborough-værkets registrerede produktionskapacitet ikke længere er til rådighed for British Energy-gruppen

| b) | British Energy i tilfælde af, at en af afhændelsesoptionerne for aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket benyttes, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet,
  eller |
| --- | --- |

b)

British Energy i tilfælde af, at en af afhændelsesoptionerne for aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket benyttes, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet,

eller

| c) | British Energy i tilfælde af, at Eggborough-værket ikke er til rådighed for British Energy-gruppen på grund af uoprettelig skade eller force majeure, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet. |
| --- | --- |

c)

British Energy i tilfælde af, at Eggborough-værket ikke er til rådighed for British Energy-gruppen på grund af uoprettelig skade eller force majeure, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet.

Artikel 7

Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om i en periode på seks år fra datoen for denne beslutning ikke at eje eller have dispositionsret over registreret operationel nuklear produktionskapacitet i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ud over sine nuværende nukleare produktionsaktiver eller drifts- og vedligeholdelsesaftaler, hvor British Energy ikke har interesse i elproduktionen, uden forudgående skriftligt tilsagn fra Kommissionen.

Artikel 8

Det Forenede Kongerige udpeger i løbet af fire måneder fra datoen for denne beslutning ved en åben og gennemsigtig procedure en uafhængig ekspert (herefter kaldet »den uafhængige ekspert«”) til at føre tilsyn med, om BE opfylder betingelserne i artikel 9. Det Forenede Kongerige orienterer straks Kommissionen om denne udpegelse.

Artikel 9

1.   Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om:

| a) | i en periode på seks år efter den uafhængige eksperts udpegelse ikke at tilbyde at levere til slutbrugere i erhvervslivet, som køber elektricitet direkte fra British Energy på betingelser, hvor prisen på energiforsyningsdelen af aftalen med brugerne ligger under den gældende engrospris, forudsat at British Energy under usædvanlige markedsforhold, hvor den uafhængige ekspert skønner, at visse objektive undersøgelser er gennemført med tilfredsstillende resultat, som beskrevet i artikel 10 (»usædvanlige markedsforhold«), har ret til, så længe sådanne usædvanlige markedsforhold fortsat hersker, i givet fald i god tro at fastsætte prisen på energidelen af aftalen således, at den ligger under den gældende engrospris, for at sætte British Energy i stand til at konkurrere under de i artikel 10 omhandlede forhold,
  og |
| --- | --- |

a)

i en periode på seks år efter den uafhængige eksperts udpegelse ikke at tilbyde at levere til slutbrugere i erhvervslivet, som køber elektricitet direkte fra British Energy på betingelser, hvor prisen på energiforsyningsdelen af aftalen med brugerne ligger under den gældende engrospris, forudsat at British Energy under usædvanlige markedsforhold, hvor den uafhængige ekspert skønner, at visse objektive undersøgelser er gennemført med tilfredsstillende resultat, som beskrevet i artikel 10 (»usædvanlige markedsforhold«), har ret til, så længe sådanne usædvanlige markedsforhold fortsat hersker, i givet fald i god tro at fastsætte prisen på energidelen af aftalen således, at den ligger under den gældende engrospris, for at sætte British Energy i stand til at konkurrere under de i artikel 10 omhandlede forhold,

og

| b) | samarbejde i god tro med den uafhængige ekspert og imødekomme alle rimelige anmodninger fra den uafhængige ekspert i tide, herunder anmodninger om information, dokumenter og adgang til personale eller ledelse. |
| --- | --- |

b)

samarbejde i god tro med den uafhængige ekspert og imødekomme alle rimelige anmodninger fra den uafhængige ekspert i tide, herunder anmodninger om information, dokumenter og adgang til personale eller ledelse.

2.   Den uafhængige ekspert aflægger hvert år rapport til Det Forenede Kongerige om, hvorvidt British Energy opfylder disse betingelser. Det Forenede Kongerige stiller disse rapporter til rådighed for Kommissionen.

Artikel 10

1.   Følgende undersøgelser anvendes til at afgøre, om der hersker usædvanlige markedsforhold:

| a) | I en periode på [...] (som udløber højst [...] inden datoen for Amber Notice-advarslen, som defineret nedenstående) har [...] af de af British Energy’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som British Energy har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energidelen af aftalen over den gældende engrospris er [...], forkastet British Energy’s tilbud. |
| --- | --- |

a)

I en periode på [...] (som udløber højst [...] inden datoen for Amber Notice-advarslen, som defineret nedenstående) har [...] af de af British Energy’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som British Energy har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energidelen af aftalen over den gældende engrospris er [...], forkastet British Energy’s tilbud.

| b) | De elektricitetsmængder, der forhandles på engrosmarkedet i en periode på [...], er faldet til under [...] af gennemsnittet af de mængder, der blev forhandlet i en tilsvarende periode i de sidste [...], der foreligger oplysninger om. |
| --- | --- |

b)

De elektricitetsmængder, der forhandles på engrosmarkedet i en periode på [...], er faldet til under [...] af gennemsnittet af de mængder, der blev forhandlet i en tilsvarende periode i de sidste [...], der foreligger oplysninger om.

| c) | British Energy tilbyder at levere mindst [...] elektricitet på engrosmarkedet [...], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af [...]. |
| --- | --- |

c)

British Energy tilbyder at levere mindst [...] elektricitet på engrosmarkedet [...], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af [...].

2.   Under lignende forhold, og hvis British Energy mener, det kan blive nødvendigt at påberåbe sig usædvanlige markedsforhold, informerer British Energy først den uafhængige ekspert om sin analyse af situationen set i forhold til de objektive undersøgelser (»Amber Notice«).

3.   Hvis forholdene efter »Amber Notice«-advarslen ikke bliver bedre, og betingelserne i undersøgelse a), sammen med undersøgelse b) eller c) er opfyldt, underretter British Energy den uafhængige ekspert om, at British Energy har til hensigt at reagere på konkurrencen ved at fastsætte en pris, der ligger under engrosprisen, og fremlægger sine seneste forhåndenværende dokumentation. Derefter har den uafhængige ekspert højst 24 timer til at be- eller afkræfte, at betingelserne i undersøgelse a) sammen med undersøgelse b) eller c) er opfyldt, og derfor til at erklære, om der hersker usædvanlige markedsforhold.

4.   Hvis den uafhængige ekspert erklærer, at der hersker usædvanlige markedsforhold, har British Energy i en periode på [...] fra datoen for den uafhængige eksperts beslutning, ret til i god tro at afgive tilbud til priser, som er konkurrencedygtige ved direkte salg til erhvervslivet.

5.   Perioden på [...] kan forlænges af den uafhængige ekspert, så længe betingelserne i undersøgelse c) er opfyldt.

6.   Ved periodens udløb finder den prisbegrænsning, der er omhandlet i artikel 9, på ny anvendelse på British Energy.

7.   Derefter aflægger British Energy rapport til den uafhængige ekspert med en oversigt over salgsaktiviteterne i den pågældende periode. Disse informationer behandles i den uafhængige eksperts årsrapport.

8.   Efter udløbet af den aftalerunde, hvor der herskede usædvanlige markedsforhold, offentliggør den uafhængige ekspert, at han fastslog, at der forelå sådanne omstændigheder, og hvor længe de varede.

Artikel 11

Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2004.

På Kommissionens vegne

Mario MONTI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 180 af 31.7.2003, s. 5.

1

(2)  EUT C 39 af 18.2.2003, s. 15.

2

(3)  Jf. fodnote 1.

3

(4)  Det vil sige omkostninger, som ikke kan undgås ved at stoppe produktionen eller at lukke værkerne.

4

(5)  Det vil sige omkostninger, der kan undgås ved at standse produktionen eller lukke værkerne.

5

(6)  Oprindelige oplysninger: Cash flows værdiansat i marts 2003 med de priser, som gjaldt i december 2002. Nuværende prognoser: Cash flows værdiansat i marts 2004 med de priser, som gjaldt i december 2004.

6

(7)  Kalkulationsrenten er den nominelle rente på 5,4 %, som fra den 1. januar 2003 anbefales som referencesats i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3).

7

Oprindelig meddelelse: Cash flows værdiansat i marts 2003 i de priser, der gjaldt i december 2002.

Aktuelle prognoser: Cash flows værdiansat i marts 2004 i de priser, der gjaldt i marts 2004.

(8)  BE køber brændsel til sit eneste PWR-kernekraftværk fra en anden leverandør og har ikke nogen aftale om brugt PWR-brændsel, da selskabet selv deponerer det på værket.

8

(9)  Denne procentdel svarer til den offentlige sektors kalkulationsrente.

9

(10)  Der findes en definition af disse tre scenarier i betragtning 111.

10

(11)  Under forudsætning af at ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen er den 1. april 2004. Aktuel nettoværdi i marts 2003.

11

(12)  Bruttofortjenesten er baseret på de samlede indtægter før renter og skat fratrukket direkte leveranceomkostninger (inkl. elektricitets- og leveringsomkostninger). Kilde: BE.

12

Kilde:

(13)  De svage punkter er områder, hvor BE og selskabets rådgivere mener, at der er en større risiko for, at de underliggende antagelser ikke holder stik. De svage punkter vedrører produktionens omfang i de forskellige tilfælde og skal afspejle værkernes ringe resultater tidligere.

13

(14)  Forretningshemmelighed

14

(15)  EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

15

(16)  Sml. 1982, s. 2545.

16

(17)  EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

17

(18)  TUSNE beskriver sig selv som en uformel sammenslutning af fagforeningsfolk, som støtter brug af kernekraft til civile formål som et middel til energiproduktion inden for rammerne af en afbalanceret energipolitik og et sikkert og rent miljø.

18

(19)  Robert Freer er konsulent.

19

(20)  CIA er en handelssammenslutning, som består af 180 virksomheder og omfatter nogle af de største elforbrugere i Det Forenede Kongerige.

20

(21)  JHA er en af de mest betydningsfulde analytikere, der beskæftiger sig med energimarkedet i Det Forenede Kongerige.

21

(22)  EIUG er en organisation, som repræsenterer forbrugere i de energiintensive sektorer i den britiske industri.

22

(23)  Terra Nitrogen er en nitrogenproducent, som indgår i Terra-koncernen, der også producerer methanol. Virksomheden er en af de store elektricitetsforbrugere i Det Forenede Kongerige.

23

(24)  Energywatch er et ikke-ministerielt offentligt organ, som repræsenterer de interesser, som gas- og elektricitetsforbrugere i hele Storbritannien har.

24

(25)  TVO er en finsk elektricitetsproducent og kernekraftvirksomhed.

25

(26)  National Grid Transco er indehaver af og operatør for transmissionssystemet i England og Wales. Det er et privatejet selskab, som er uafhængigt af interesser inden for produktion og levering af elektricitet.

26

(27)  Royal Chartered academy blev grundlagt i 1976 med det formål at fremme ekspertise inden for ingeniørarbejde.

27

(28)  EECL driver et CCGT-anlæg (gasturbiner med kombineret kraft/varmeproduktion) med en kapacitet på 396 MW i Nordlondon. Det tilhører den amerikanske virksomhed Indeck Energy Services Inc.

28

(29)  EIC er en uafhængig organisation, hvis formål er at give støtte og markedsinformation til energiforbrugere i erhvervssektoren i Det Forenede Kongerige.

29

(30)  Organ, som repræsenterer ca. 200 store industri- og erhvervskunder inden for detailhandelen og den offentlige sektor, som er meget afhængige af prisen på elektricitet og gas.

30

(31)  Sag C-256/97, Sml. 1999 I, s. 3913.

31

(32)  I EF-traktatens artikel 305, stk. 2, hedder det, at »bestemmelserne i denne traktat berører ikke bestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab«.

32

(33)  Domstolens dom af 10.12.2002, sag C-29/99.

33

(34)  EFT L 27 af 30.1.1997, s. 20.

34

(35)  Jf. Domstolens dom af 29.4.1999, sag C-342/96, Kongeriget Spanien mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 1999 I, s. 2459.

35

(36)  Herunder alle forpligtelser i forbindelse med endelig bortskaffelse af sådant brugt brændsel fra tidligere aktiviteter.

36

(37)  Beregnet ud fra, at BE’s effektivitet medfører, at GBP [...]/MWh svarer til GBP [...]/kgU.

37

(38)  Den faktiske elpris afspejler værdien af el fra grundbelastningselværker forhandlet under NETA.

38

(39)  På indeværende tidspunkt har BE ikke sørget for endelig bortskaffelse af brugt brændsel, fordi det endnu ikke er fastlagt, hvordan brugt nukleart brændsel skal bortskaffes endeligt i Det Forenede Kongerige.

39

(40)  Rapporten findes på Greenpeace’s britiske netsted: http://www.greenpeace.org.uk/MultimediaFiles/Live/FullReport/6273.pdf.

40

(41)  Samme vekselkurs som i rapporten, hvor GBP 1= USD 1,82.

41

(42)  M. Bunn et al. The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel. Final Report December 2003.

42

The Economics of Reprocessing vs. Direct Disposal of Spent Nuclear Fuel

(43)  I juli 2003 meddelte Argus, at kontraktprisen for el fra grundbelastningselværker i vinteren 2003/2004 lå på GBP 20,96/MWh. Den 7.8.2003 meddelte UKPX, at terminskontraktprisen for den samme periode lå på GBP 22,55/MWh. Den samme dag meddelte UKPX, at terminskontraktprisen for el fra grundbelastningselværker i sommeren 2006 lå på GBP 20,50/MWh, og at afregningsprisen for vinteren 2006 lå på GBP 27,15/MWh. Kilde: Argus and UKPX som citeret i Frontier Economics report »Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain«, August 2003, der var vedlagt BE’s materiale.

43

Kilde:

Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain

(44)  Jf. Domstolens dom af 16.5.2002, sag C-482/99, Den Franske Republik mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2002 I, s. 04397, præmis 24.

44

(45)  EFT L 195 af 29.7.1980, s. 35. Senest ændret ved direktiv 2000/52/EF (EFT L 193 af 29.7.2000, s. 75).

45

(46)  Forslag til afgørelse fra generaladvokat Jacobs, sag C-482/99, Den Franske Republik mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 2002 I-04397.

46

(47)  Med vekselkursen GBP 1= EUR 1,5.

47

(48)  Kilde: Posiva Oy’s netsted: www.posiva.fi. Skønnet er baseret på omkostningerne pr. kg. brugt brændsel. Ved omregning til tons pr. uran (påfyldt før brug) undervurderes de faktiske omkostninger muligvis ganske lidt, for de brugte brændselselementer omfatter også en smule ikke-uranmateriale fra afstandsstykker og rør.

48

Kilde:

(49)  Jf. også afsnit VI.1.

49

(50)  Engrosprisen for el fra grundbelastningselværker har konsekvenser for BE-værkets omkostningsstruktur, for den indgår i beregningen af den pris, BE betaler til BNFL for forvaltning af brugt brændsel.

50

(51)  Den aktualiserede nettoværdi pr. december 2002 kalkuleret ved en nominel rente på 5,4 %.

51

(52)  I henhold til Det Internationale Atomenergiagentur var der i 2003 kun foretaget en fuldstændig nedlukning af 6 kernekraftværker i hele verden. Kilde: IAEA — Nuclear Technology Review 2003.

52

Kilde:

(53)  Jf. »A European Perspective on the Funding of Decommissioning and Related Activities of the End of the Nuclear Cycle«. José A. Hoyos Pérez. NEA International Seminar on »Strategy Selection for the Decommissioning of Nuclear Facilities«; Tarragona, Spanien; 1.-5. september 2003.

53

A European Perspective on the Funding of Decommissioning and Related Activities of the End of the Nuclear Cycle

(54)  Radioactive Waste Management and Decommissioning in an Enlarged European Union. Derek M. Taylor. 19th Residential Summer School on Decommissioning and Radioactive Waste Management; Cambridge, Det Forenede Kongerige; 30. juni–4. juli 2003.

54

(55)  Den aktualiserede nettoværdi pr. december 2002 kalkuleret ved en nominel rente på 5,4 %.

55

(56)  Jf. Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3) sammen med Kommissionens meddelelse om en teknisk tilpasning af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EFT C 241 af 26.8.1999, s. 9) og artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

56

(57)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 11.

57

(58)  Denne konklusion er også i tråd med Kommissionens konklusion i Merger-sagerne, hvor det geografiske marked var det nationale.

58

(59)  I juli 2003 lå aftaleprisen for el fra grundbelastningselværker ifølge Argus på GBP 20,96/MWh for vinteren 2003/2004. Den 7. august 2003 lå terminsaftaleprisen for el fra grundbelastningselværker ifølge UKPX på GBP 22,55/MWh for den samme periode. Den samme dag lå terminsaftaleprisen ifølge UKPX på GBP 20,50/MWh for sommeren 2006 og afregningsprisen for vinteren 2006 på GBP 27,15/MWh. Kilde: Argus og UKPX som citeret i Frontier Economics rapporten »Plant margins in the markets where BE operates in Great Britain«, august 2003, som var vedlagt de oplysninger, BE har indsendt.

59

Kilde:

(60)  I henhold til PowerInk rapporten »Survey of the markets served by British Energy«, marts 2003, som var vedlagt de britiske myndigheders meddelelse, lå de bedste priser for nye aktører på GBP 20-25/MWh. Nogle af Kommissionens tidligere beslutninger har været baseret på bedste anslåede omkostninger for nye aktører svarende til 35,5 EUR/MWh (ca. 23,7 GBP/MWh). Jf. f.eks. Kommissionens beslutning i sag N 133/01 — Strandede omkostninger i Grækenland. (EFT C 9 af 15.1.2003, s. 6).

60

(61)  Spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger er den spidsbelastningsefterspørgsel om vinteren, der har 50 % chance for at blive overskredet alene på grund af vejret. Denne definition bruges af National Grid Transco (NGTransco), som ejer netværket i England og Wales.

61

(62)  20 % i rapporten »The Closure of British Energy’s UK Nuclear Power Plants« af John H Large fra Large & Associates, april 2003, som var vedlagt Greenpeace’s indsendte oplysninger. 20 % i rapporten »The closure of British Energy’s UK nuclear power stations« af ILEX energy consulting, september 2002, som var vedlagt Greenpeace’s indsendte oplysninger.

62

(63)  Rapporten er offentliggjort på:

63

http://www.nationalgrid.com/uk/library/documents/sys_04/default.asp?action=&sNode=SYS&Exp=Y.

(64)  57 000 MW er gennemsnittet af den forventede spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger i de pågældende tre år.

64

(65)  Findes på http://www.scottish-southern.co.uk/popups/7yearstatement.asp.

65

(66)  Findes på: http://www.scottishpower.com/applications/publish/downloadPublicDocument.jsp?guid=2e0a12_fa5719a547_-7ff60a026463&folderPath=/root/ScottishPower Media Library/Documents and Reports/&downloadParameter=Attachment.

66

(67)  Spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger i de enkelte områder kan adskille sig lidt fra den forventede maksimale spidsbelastningsefterspørgsel afhængigt af, hvor dårligt vejr der forventes i forhold til gennemsnitskuldebølger. Den faktiske spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger i Storbritannien kan også adskille sig lidt fra summen af de tre geografiske værdier. En præcis beregning ville kræve en analyse af forholdet mellem efterspørgslen i de tre områder. Det foreligger der ingen tal om. Det er dog rimeligt at antage, at der faktisk er en sammenhæng mellem spidsbelastninger, for der er ingen væsentlig tidsforskel mellem de geografiske områder, og den samme type vejr gør sig gældende i de tre regioner.

67

(68)  76 469 overstiger 61 853 med 23,6 %.

68

(69)  Det kan fortsat være fordelagtigt for kunden, da der ikke er et led mellem kraftværk og kunde.

69

(70)  Ingen af BE’s konkurrenter har kernereaktorer i Storbritannien, bortset fra BNFL.

70

(71)  Som defineret i »Renewable Obligation Order 2002« om forpligtelse til at levere el fra alternative energikilder.

71

(72)  Jf. betragtning 186.

72

(73)  Jf. »Energywatch Annual report April 2002-March 2003« på http://www.energywatch.org.uk/uploads/20022003_Annual_Report.pdf.

73

(74)  Herunder ikke hjælpekapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, på kernekraftværkerne.

74

---